601 |
Kulturell hållbarhet : - ett stadsplaneringsperspektivRother, Katrin January 2016 (has links)
Sustainable development is a big discussion in current society debates. That society and the earth we live on will be developed and planned in a way that focuses on sustainability has high priority in several municipalities in Sweden and as well around the world today. Sustainable development can be defined as development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs. Previous research notes the absence of cultural sustainability when in explanations of sustainable development, were sustainable development is usually defined as ecological, economic and social sustainability. The purpose of this paper is to examine whether, and if so, how the municipality of Kalmar takes account of and plan for cultural sustainability in the planning of urban environment. Qualitative method is used and research design for this study is a detailed grounded case study based on the municipality of Kalmar´s planning for the urban environment. This is then added in relation to theories of sustainable development and "the creative city" theory. Investigated empirical material has been the municipality´s official documents for urban planning. These documents are a general plan named Comprehensive Plan for the City of Kalmar from 2012, a detailed comprehensive plan called depth comprehensive plan for Kvarnholmen with the surrounding water areas from 2011 and a detailed plan called Order of the detailed plan for the Abborren from 2013 regarding an ongoing project in Kalmar that means creating a cultural center. Results shows that research in cultural sustainability has not been given any public investment which may be a consequence of why the concept does not have a clear meaning in planning documents. This can then lead to that the concept is not given so much space in a municipality's urban planning and that the main focus lies in the dimensions of sustainable development that has been shown to have an impact on a municipality's growth. The two overlying themes that Kalmar is working with to achieve cultural sustainability is preservation and development of cultural heritage and cultural life for increased attractiveness. One clear conclusion is that the authorities do not take as much account of the cultural dimension of sustainable development. More research is needed to get a clear picture of why cultural sustainability is not always included in the sustainability definitions.
|
602 |
Geografi är det roligaste ämnet i skolan : Vad eleverna från årskurs 7 och 9 har för attityd till geografi som skolämneRenler, Olga January 2016 (has links)
En uppsats med tre olika studier. En större studie kring elevernas attityd till skolämnet geografi. Den andra studien är en undersökning bland skolans geografilärare. Undersökningen gjordes för att reda på vad lärarna anser att deras elever har för attityder till skolgeografi. Men också se hur lärarnas inställning är till den nya kursplanen samt hur skolans läromedel förhåller sig till den. Den tredje och sista undersökningen var en läromedelanalys. Den gjordes för att se hur eleverna utbildas kring temat Hållbar utveckling. Resultatet visar följande: 1) Eleverna anser att geografi inte är ett intressant ämne i skolan. Dock så har eleverna blivit mer miljömedvetna efter geografiundervisningen. 2) Lärarna anser att eleverna verkar engagerade till ämnet samt att böckerna förhåller sig bra till läroplanen. Dessvärre behöver lärare vända sig till andra källor än skolans läromedel för att kunna komplittera sin läsning. Böckernas innehåll är tillräckigt inför lektionsplanering. Även om Lgr11 är bättre än den tidigare (Lgr94) så är det svårtolkad. Den gör så att lärare kan fritt planera sin undervisning då läroplanen kan uppfattas på olika sätt för att kursmålen ska uppnås. 3) Böckerna förhåller sig väl till läroplanen dock så finns det inte så många lösningar på hur eleverna ska gå till väga för att skapa ett hållbart samhälle
|
603 |
Kemi med inriktning för hållbar utveckling i förskolan : Hållbar utveckling – meningsfullt lärande om källsorteringLennemyr, Marcus January 2015 (has links)
Den här studien inriktar sig på hur förskollärare jobbar med ämnet kemi. Inom ämnet kemi kommer fokus att ligga på utbildning inom hållbar utveckling och hur förskollärarna skapar en intressant och meningsfull utbildning för barnen. Syftet med studien var att undersöka hur pedagoger arbetar med de spontana stunderna med barnen, till exempel när de ska slänga mat, att berätta för barnen vart maten tar vägen sen. Vad händer med maten och hur det de gör påverkar miljön på ett meningsfullt sätt. Kvalitativ intervju har använts som metod i studien där fokus kommer att ligga på förskollärarens tankar och erfarenheter. Dessa intervjuer kommer att tolkas utifrån ett pragmatiskt perspektiv. Resultatet av min studie visar på att arbetet med hållbar utveckling inte sker i den utsträckningen som förskollärarna skulle vilja. Det framkommer även att det arbete som sker inom hållbar utveckling handlar om diskussioner och samspel mellan pedagoger och barn. / This study focuses on how the teachers in preschool work with the subject chemistry. Within chemistry I have chosen to focus on education for sustainable development and how the teachers create an interesting and meaningful education for the children. The purpose with the study was to see how the preschool teachers use the spontaneous moments, for example when the children throw away food, to tell them where it goes and what will happen with it there and how this affects the environment in a meaningful way. I have been using interviews as a method, to get deeper understanding of the preschool teacher’s thoughts of sustainable development. These interviews were looked at from a chosen perspective, which in this study is the pragmatic perspective. The result of my study is showing that the work with sustainable development is not happening in the scale that the preschool teachers wants to. Another showing pattern is that the work with sustainable development lays in the discussions and interactions between the teachers and the children.
|
604 |
Uthyrning – Ett alternativt sätt att konsumera kläder? : En undersökning om unga konsumenters attityd till att hyra kläder av modeföretagBrandt, Angelina, Sundqvist Lindh, Kim January 2016 (has links)
Masskonsumtionssamhället vi idag lever i har katastrofal inverkan på miljön. Textilindustrin och i synnerhet fast fashion är en stor bidragande faktor. Idag ligger den årliga globala textilkonsumtionen på nästan 90 miljoner ton. År 2050 förutspås en global textilkonsumtion på 250 miljoner ton per år som ett resultat av en ökad världsbefolkning, där fler än idag kommer ha möjlighet att konsumera. En projekterad resursbrist gör det av yttersta vikt att förändra våra konsumtionsvanor för att kunna möta framtidens behov av textilier. Om livslängden per plagg kan ökas och nyproduktionen av kläder minskas sparas resurser som annars förbrukas vid tillverkning. Något som möjliggör detta är kollaborativ konsumtion, som på senare år fått större uppmärksamhet i modesammanhang. Grundprincipen för kollaborativ konsumtion är tillgång framför ägande. Uthyrning som komplement till traditionell försäljning kan vara ett sätt för fler modeföretag att främja hållbar utveckling och samtidigt anpassa sina affärsmodeller till den framskridande kollaborativa ekonomin. Men vilket attityd har konsumenter till att konsumera kläder på detta sätt? Denna studie har ämnat undersöka unga konsumenters attityd till att konsumera kläder genom uthyrning från modeföretag, för vidare analysera konceptets marknadspotential. Studien utgår från två forskningsfrågor; vilken attityd har unga konsumenter till uthyrning av kläder av modeföretag? Finns det en potentiell marknad för modeföretag att hyra ut kläder? Empiri har samlats in med blandad metod. Kvantitativ data togs fram med en enkätundersökning och kompletterades med kvalitativ data från sex enskilda intervjuer. Samtidiga respondenter i båda undersökningar är mellan 18 och 35 år, vilket varit studiens målpopulation. Vårt resultat visar att det råder en öppenhet och antydan till en positiv attityd gentemot att konsumera kläder genom uthyrning, dock saknar majoriteten tillräckligt med kunskap om konceptet för att kunna bilda en klar attityd. De slutsatser vi dragit är att uthyrning av kläder i dagsläget inte passar alla modeföretag, inte alla konsumenter och inte heller alla varukategorier.
|
605 |
Miljöundervisning i förskolan : Pedagogers varierande förståelser av begreppet hållbar utveckling i förskolanÖstman, Linda January 2016 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka pedagogers varierande förståelser av begreppet hållbar utveckling i förskolan. Tidigare forskning har visat på en stor variation av olika utbildningsformer och innehåll i undervisningen för hållbar utveckling. Studien har en fenomengrafisk ansats och för att få svar på studiens frågor har jag använt kvalitativa intervjuer. Sex pedagoger har svarat på frågor om vad de anser att hållbar utveckling är och vad för sorts verksamhet det leder till med barnen i förskolan. Resultatet visar en variation av olika uppfattningar där olika syn på innehåll, arbetssätt och förhållningssätt till barnen har kommit fram. Tydligast är att en grupp pedagoger arbetade för att skapa miljövänliga vanor hos barnen medan den andra gruppen arbetade för att ge barnen kunskap genom förståelse och insikt. Vidare visar studien att olika pedagoger har olika fokus i miljöarbetet med barnen så som odling, vetenskapliga experiment eller kreativ verksamhet. / The aim of this study is to investigate pedagogues varying conceptions of the term sustainable development in preschool. Previous research has shown a great variety of different forms and contents of education for sustainable development. The study is phenomenographical and to answer the questions of the study I have used qualitative interviews. Six pedagogues have answered questions about what they think sustainable development is and what sort of teaching activities it leads to with children in preschool. The results show a variation of different conceptions where different views on the content, methods and approaches to children were revealed. The most significant part of the result is that one group of pedagogues worked to create sustainable habits in the children while the other group worked on giving the children knowledge by understanding and insight. The study shows further that different pedagogues have various focus in the environmental work with the children, such as farming, science experiments or creative activities.
|
606 |
De nya EU-direktiven om hållbarhetsrapportering : En fallstudie genomförd på Stora Enso / : The new Euro directives regarding sustainability reportingEngström, Erika, Wilén, Tyra January 2016 (has links)
Bakgrund Denna uppsats behandlar de nya EU-kraven som föreslås träda i kraft från och med det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2016. Uppsatsen har undersökt hur Stora Enso arbetar med hållbarhetsrapportering enligt Global Reporting Initiatives riktlinjer. Detta eftersom att Stora Enso var det första börsnoterade företaget i Sverige vars hållbarhetsrapportering granskats av en tredje part. Vidare siktar denna uppsats på att ge de företag som ej tidigare har erfarenhet från hållbarhetsrapportering en inspirationskälla, som stöd i upprättningen av egna hållbarhetsrapporter. Syfte Syftet med den här fallstudien är att beskriva hur ett företag som redan innan EU-kraven börjat tillämpats rapporterat i enlighet med dessa, och hur de aktivt arbetar med hållbarhetsrapportering. Metod Fallstudie: intervjuer och dokumentanalys. Slutsats Det är viktigt att hela tiden fortsätta förbättra företagets hållbara utveckling och dess mål. Stora Ensos hållbarhetsrapportering kopplades ihop med den hållbara utvecklingen i stort, och här sågs att rapporteringen har hjälpt Stora Enso att uppnå och utveckla sina hållbarhetsmål. Utan hållbarhetsrapporteringen skulle Stora Ensos positiva utveckling inte varit lika omfattande. Utifrån de intervjuer som genomfördes konstaterades det att GRI:s riktlinjer medför både en fördel och en nackdel: de är väldigt omfattande. / Background This study describes the new requirements from the European Union, which are supposed to come in to effect in the first financial year that ushers after December 31th 2016. We have examined how Stora Enso works with its sustainability reports according to the Global Reporting Inititative's guidelines. Stora Enso was considered a suitable candidate because it was the first publicly listed company in Sweden which had its sustainability report audited by a third party. Furthermore, this study aims to give inspiration and support to companies without previous experience with sustainability reporting. Purpose The purpose of this case study is to describe how a specific company reported in accordance with the EU-directives regarding sustainability reporting, even before they come in to effect. And also describe how they actively works with their sustainability reporting. Methods Case study: interviews and public documents. Conclusion It is important that the company keeps improving their sustainable development and their goals. Stora Ensos sustainability reporting was connected to the sustainable development, without the sustainability reports Stora Enso would have had a harder time developing in a sustainable manner and probably not had such a big positive change. From the interviews that was performed, we concluded that GRI’s guidelines brings both an advantage and a disadvantage: it is comprehensive.
|
607 |
Hållbarhetsredovisning - bidrar Global Reporting Initiatives riktlinjer till hållbar utveckling?Nilsson, Marie, Spets, Linda January 2016 (has links)
Vi lever i ett samhälle där arbete för en hållbar utveckling uppmärksammas allt mer. Företag kan påverka samhället och miljön omkring dem både positivt och negativt. Genom en hållbarhetsredovisning kan företagen att redovisa sin påverkan på sin omgivning. En hållbarhetsredovisning är en sammanställning över företagets ekonomiska, miljömässiga och sociala effekter. Global Reporting Initiative (GRI) är en organisation och de tillhandahåller världens mest använda riktlinjer för upprättandet av hållbarhetsredovisningar. Uppsatsens syfte är att skapa en djupare förståelse för om GRI:s riktlinjer för upprättandet av hållbarhetsredovisningar bidrar till hållbar utveckling i företagen. Den teoretiska referensramen innehåller relevanta teorier och begrepp som förklarar varför företag upprättar hållbarhetsredovisningar, samt en sammanfattning av GRI:s riktlinjer. För att besvara uppsatsens syfte och frågeställningar har kvalitativa semistrukturerade telefonintervjuer använts för att samla in data. I urvalet av respondenter har vi använt oss av ett målstyrt urval och kontaktat den person som är ansvarig för hållbarhetsrelaterade frågor och/eller upprättandet av hållbarhetsredovisningen i respektive företag. Alla tillfrågade företagen upprättar sin hållbarhetsredovisning enligt de senaste riktlinjerna utgivna av GRI. Data som samlats in har analyserats med hjälp av tidigare forskning och teorierna i den teoretiska referensramen. Slutsatsen visar att GRI:s riktlinjer kan vara komplicerade att använda i företag som är verksamma inom andra branscher än tillverkningsbranschen men att riktlinjerna bidrar till hållbar utveckling i företagen.
|
608 |
Visioner, målbilder och diskurser om hålbar stadsutveckling : En fallstudie av Norra DjurgårdsstadenHult, Daniel January 2016 (has links)
Sveriges strategi för hållbar utveckling bygger sedan lanseringen av ’gröna folkhemmet’ 1996 på en ekologisk moderniseringsdiskurs och ett vedertaget samband om synergier mellan ambitiös miljöpolitik, ’smart’ tillväxt och social välfärd. I dag är Sverige ett av världens mest framstående länder inom miljöpolicy och ekologisk modernisering. Ekologisk modernisering har dock kritiserats av forskare för att inte vara särskilt ’hållbar’ i själva verket. Norra Djurgårdsstaden är ett av Europas största utvecklingsprojekt inom hållbar stadsutveckling, och ett av de projekt som varit föremål för sådan kritik. Syftet med denna uppsats är att utöka kunskapen om diskursiva praktiker inom hållbar stadsutveckling. Därför analyseras hur visioner och målbilder i plandokument definierar ekologisk modernisering och social hållbarhet. Uppsatsens resultat visar att ekologisk och ekonomisk hållbarhet ideologiskt solidifieras i linje med ekologisk moderniseringsdiskurs – men samtidigt omfördelas även diskursen om sociala hållbarhetsaspekter, vilket förändrar ekologisk moderniseringshegemoni. Detta resulterar i ’ett litet fall framåt’ för social hållbarhet, vilket utmanar den kritik som menar att sociala hållbarhetsaspekter minskar i takt med att ekologisk modernisering ökar.
|
609 |
Miljö- och hälsoeffekter av insekticider i svensk äppelodling : Kan det finnas fördelar med att övergå till feromoner?Sabel, Emma January 2015 (has links)
Det är känt att användning av kemiska bekämpningsmedel är förknippat med problem och risker för människors hälsa och miljön på såväl lokal som global nivå. Resultat från svensk miljöövervakning visar att växtskyddsmedel påträffas i vattendrag och grundvatten trots skärpta lagar och åtgärder för att nå det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som definierats och fastslagits av Sveriges riksdag. Livsmedelsverkets stickprover på frukt och grönsaker visar att resthalter påträffas i ungefär hälften av proverna, framförallt i frukt och grönt som importeras från utlandet. Med detta som grund är syftet med denna studie att undersöka vilka miljö- och hälsoeffekter som blir följden av användning av insekticider i svensk äppelodling och om det kan finnas fördelar med att istället använda feromoner. Resultatet av studien visar att det finns åtta insekticider godkända mot skadeinsekter i svenska äppelodlingar vars aktiva substanser är acetamiprid, betacyflutrin, fenpyroximat, flonicamid, indoxakarb, paraffinolja, pyretriner och tiakloprid. Av de aktiva substanserna användes totala mängder i storleksordningen >0,1-6 ton verksamt ämne år 2012 sammanslaget för hela trädgårdsodlingen. Befintligt statistiskt underlag är inte tillräckligt detaljerat för att avgöra användningen specifikt i äppelodling. Beräknad spridning av respektive aktiv substans på den totala arealen äppelodling utifrån rekommenderad dos vid ett respektive tre behandlingstillfällen per säsong uppgår till cirka 25-107 000 kilo per hektar. Verkningsmekanismen hos sex av de aktiva substanserna är riktad mot centrala nervsystemet och två mot respirationssystemet. Sex av substanserna är akut toxiska för däggdjur vid förtäring och tre är akut toxiska vid inandning. Skadliga effekter uppvisas framförallt på lever, njure, lunga och sköldkörtel. Riskerna för ekosystem och miljö är störst för pollinerare och vattenlevande organismer vilket i kombination med hälsoeffekterna bör utgöra skäl för att övergå till alternativa metoder såsom feromonförvirring. Av studien framgår att feromoner bidrar till att minska riskerna avsevärt men att möjligheten att gå ifrån insekticidanvändning begränsas av avsaknad av godkända alternativ. I Sverige finns endast en feromonprodukt godkänd mot äpplevecklare (Cydia pomonella). För att öka förutsättningarna att minska riskerna med insekticider behöveriiden rådande EU-lagstiftningen underlätta registreringen av feromoner och andra skonsammare alternativ så att de kan komma ut på marknaden och bli tillgängliga för odlare. / It is widely known that the use of chemical pesticides is associated with problems and risks to human health and the environment at a local and global level. The Swedish environmental monitoring shows that pesticides are found in watercourses as well as groundwater despite stricter laws and actions to achieve the national environmental quality goal “Giftfri Miljö” (Non-toxic Environment). Samples of fruit and vegetables conducted by the Swedish Food Administration (Livsmedelsverket) shows that residues are found in approximately half of the samples, particularly in fruit and vegetables imported from abroad. On this basis, the aim of this study was to investigate the environmental and health impacts caused by the use of insecticides in Swedish apple orchards and if there may be any advantages to pass over to pheromones as an alternative method. The result points out eight insecticides approved against insect pests in Swedish orchards in which the active substances are acetamiprid, betacyfluthrin, fenpyroximate, flonicamid, indoxacarb, paraffin oil, pyrethrins and thiacloprid. Of these active substances was a total amount in the order of> 0.1-6 tons used in 2012 in the entire horticulture. Existing statistical evidence is not sufficiently detailed to determine the use specifically in the apple orchards. The estimated dispearsal of each active ingredient on the total area of Swedish apple orchards based on the recommended dose at one and three treatments per season is approximately 25 to 107 000 kilograms per hectare. The mode of action of six of the active substances is directed to the central nervous system while two of them act against the respiratory system. Six of the substances are acutely toxic to mammals if ingested and three are acutely toxic by inhalation. Harmful effects are primarily presented on the liver, kidney, lung and thyroid. The risks to ecosystems and the environment are greatest for pollinators and aquatic organisms which, combined with health effects should be reason enough to switch to alternative methods such as pheromone mating disruption. This study shows that the use of pheromone mating disruption reduces the risks significantly but the ability to turn from insecticide use to pheromones is limited by lack of approved alternatives. In Sweden there are only one pheromone product approved against the codling moth (Cydia pomonella). In order to enhance the ability to reduce the risks of insecticides the current EU legislation needs to facilitate and promote the registration of pheromones and other low-impact alternatives so that they can enter the market and become available for the growers.
|
610 |
Miljövård på förskolan : Förskolans arbete med att göra barnen delaktiga i att värna om sin miljö.Bengtsson, Linda January 2007 (has links)
<p>Abstract</p><p>The aim of the present study was to investigate if and how pre-school teachers reach the objectives in the national curriculum concerning the environmental issues.</p><p>Another angle of this study is to find out if there are any involvement amongst the preschools regarding the environmental issues and if the teachers encourage the children to join in and make them a part of discussion.</p><p>I have randomly chosen 10 preschools throughout Sweden and interviewed one staff-member from each school. Most of the preschools were well aware of the goals to follow according to the national curriculum.</p><p>After comparing the answers my conclusion is that preschools act quite differently concerning environmental issues. Some worked almost exclusively with the children involved. Others occasionally involved the children whereas a few didn’t include the children at all.</p><p>In every case the teachers would want to dedicate more time to environmental issues. However, lack of time is one big reason they can’t do that. Many of the teachers wanted to learn more about how to best educate and involve the children.</p> / <p>Sammanfattning</p><p>Syftet med denna uppsats är att undersöka om och i så fall hur pedagoger i förskolan uppfyller målen i förskolans läroplan, Lpfö98, om natur och miljö. Jag vill även se om det finns intresse och engagemang för miljövård i förskolan och om detta utförs tillsammans med barnen.</p><p>Jag har intervjuat tio förskolelärare på tio slumpvis utvalda förskolor runt om i Sverige och de flesta var väl medvetna om det mål som står att följa i Lpfö 98.</p><p>Det arbetades ganska så olika då det gäller miljövård i förskolan, vissa arbetade mycket med miljö tillsammans med barnen i verksamheten, andra arbetade desto mindre eller i princip nästan inget alls.</p><p>Det fanns intresse hos samtliga pedagoger att arbeta mer med miljö men pga av tidsbrist blir det svårt för personalen att hinna med. De skulle även vilja ha mer utbildning inom ämnet, detta för att lättare veta hur man skall arbeta med miljö i förskolan tillsammans med barnen.</p>
|
Page generated in 0.0531 seconds