Spelling suggestions: "subject:"lindenberg."" "subject:"feigenbaum.""
1 |
Älgbrorsor, drakar och lågstatusunge : Skildringar av barns inre tankar i bilderböcker av Pija LindenbaumBach, Maria January 2014 (has links)
Bilderböcker kan ibland uppfattas som skrämmande och inte lämpliga för barn enligt den vuxne högläsaren. Med kunskap hos pedagoger om berättelsers dubbla tilltal och olika tolkningsnivåer skulle dessa skildringar kunna te sig mindre skrämmande och i stället stimulera till givande samtal med barngrupper. Uppsatsen är en narratologisk studie av tre valda bilderböcker av Pija Lindenbaum. Syftet med studien är att studera hur Lindenbaum skildrar barns inre tankar och handlingar. Vilka grepp använder Lindenbaum för att beskriva barns inre värld? Hur skildras barn och vuxna i böckerna? På vilket sätt får böckerna ett barnperspektiv? Analysen beskriver hur Lindenbaum skildrar barnets inre värld genom att huvudpersonen i berättelsen bearbetar känslor och tankar i en fantasivärld, lekvärld, och i en realistisk värld. Med studier av modaliteten, berättarperspektivet och karaktärer i berättelserna har analysen visat på flera tolkningsmöjligheter som ger texterna en djupare innebörd. Studien förtydligar påståendet att berättelser består av flera nivåer där barn och vuxna uppfattar innehållet utifrån sina egna kognitiva förmågor.
|
2 |
Hur genus förmedlas av barn och till barn : En studie om genus i bilderboken som en genreHammarström, Alva January 2015 (has links)
Genus är ett begrepp som beskriver hur det socialt och kulturellt är att vara kvinna eller man. Inom litteraturvetenskapen växer intresset för genusinriktade studier där man tittar på hur genus konstrueras i litteraturen. Den här studien undersöker hur genus förmedlas till barn genom en bilderbok. En bilderbok idag är något som är självklart för många men samtidigt oklart. Bilderboken har sin plats på biblioteket och i bokhandeln men det finns inte alla gånger en klar definition av vad bilderböcker är. Syftet med studien är att studera bilderboken som en egen genre och hur en nutida bilderbok kan skildra genus. Analysen kommer att gå in på de valda författarna och illustratörernas, Pija Lindenbaum och Per Gustavsson, uppbyggnad av en bilderbok. Diskussionen kring analysen kommer att vara genusfokuserad och där kommer flicka mot flicka och pojke mot pojke i Lindenbaum och Gustavssons bilderböcker att sättas emot varandra. Studien visar på att Lindenbaum och Gustavsson är normbrytande bilderboksförfattare som med olika typer av huvudkaraktärer bryter normen.
|
3 |
Pija Lindenbaum: Doris drar : - En övergripande studie i nutida bilderböckerSellin Isaksson, Ylva January 2016 (has links)
Syftet med uppsatsen är att göra en övergripande studie av nutida svenskspråkiga bilderböcker, exemplifierad genom Pija Lindenbaum och en genuin bilderbok av henne: Doris drar (2015). Uppsatsen diskuterar kring hur den nutida bilderboken har sin kontext i flera konstnärliga uttryck och successivt blivit alltmer estetiskt kvalificerad. Bilderboks-skaparna som debuterade under 1980- och 1990-talen, däribland Lindenbaum, fo-kuserade på nutida bildskapande, ord och bild i samverkan, barnrättsperspektivet, nedtonandet av pedagogiken samt ett kommersiellt tänkande. Barnlitteraturens grundmönster är handlingsförloppet: hem – uppbrott hemifrån – äventyr – hemkomst. Igenkänning, mönster och åtstramning är centralt. Detta är karakteristiskt för Lindenbaum och Doris drar. Den ingår i en följd av bilderböcker från 2000-talet där Lindenbaum utvecklat en egen stil i bild, text och upplägg. Det är psykologiska små dramer fyllda av hu-mor och fantasin är surrealistisk. Barnets perspektiv är uttalat i ord och bild. Barn-språkstexterna är dramatiska. Tilltalet är dubbelt. Doris är en nutida version av den klassiska sagohjälten.
|
4 |
Från blåbärspojkar och lingonflickor till Kenta med barbisar : En kvalitativ text- och bildanalys av genusframställningar i barnlitteratur över tidIsaksson, Elvira, Oldin, Emelie January 2022 (has links)
Syftet med studien var att analysera bilderböcker av två författare, Elsa Beskow och Pija Lindebaum, från olika tidsperioder med bred spridning och stor produktion. Syftet var också att analysera hur bilderböcker har förändrats över tid. Genom den utvalda barnlitteraturen undersöktes genusframställningen utifrån respektive tidsperiod och författare genom både bild- och textanalys. Studien utgick från Hirdmans genusteori och analyserades via ett analysschema inspirerat av Nikolajeva. Analysens resultat diskuteras utifrån ett didaktiskt perspektiv. Studiens resultat visar att barnens vuxna förebilder ofta framställs stereotypiskt men att det mellan författarnas tidsperioder skett en omfattande utveckling i porträtteringen av könsöverskridande barnkaraktärer i barnlitteraturen. Ett överraskande resultat var att illustrationernas färger tydligt kopplades till karaktärernas kön. Ljusa färger som till exempelvis röd, rosa, orange kopplades till de feminina karaktärerna medan mörkare färger som till exempelvis blå, grön och grå kopplades till de maskulina karaktärerna. Ytterligare resultat var att det framkom mönster kring de övergripande handlingarna beroende av vilket kön den könsöverskridande karaktären hade. I de bilderböckerna där flickorna framställs som maskulina hade handlingen ett annat fokusområde. I bilderböckerna där pojkarna går över mot de feminina dragen fokuserar handlingen specifikt på det könsöverskridande som sker hos den feminina pojken. Detta synliggör vikten av att som pedagog fundera över hur val av barnlitteratur påverkar barn och deras identitetsutveckling utifrån ett genusperspektiv.
|
5 |
Teorie a algebry formulí / Theories and algebras of formulasGarlík, Michal January 2011 (has links)
In the present work we study first-order theories and their Lindenbaum alge- bras by analyzing the properties of the chain BnT n<ω, called B-chain, where BnT is the subalgebra of the Lindenbaum algebra given by formulas with up to n free variables. We enrich the structure of Lindenbaum algebra in order to cap- ture some differences between theories with term-by-term isomorphic B-chains. Several examples of theories and calculations of their B-chains are given. We also construct a model of Robinson arithmetic, whose n-th algebras of definable sets are isomorphic to the Cartesian product of the countable atomic saturated Boolean algebra and the countable atomless Boolean algebra. 1
|
6 |
Den normbrytande trenden : En studie om normbrytande barnböcker ur ett queerperspektivEliasson, Linn January 2018 (has links)
Uppsatsen analyserar tre normbrytande bilderböcker för barn i syfte att undersöka hur genus förmedlas samt vad som gör bilderböckerna till normbrytande respektive icke normbrytande. Analysen är uppdelad i två delar: i den första används Gerard Genettes teorier kring paratexter; närmare bestämt bokomslaget. Därefter diskuteras bilderböckernas paratexter utifrån ett övergripande queerperspektiv med fokus på användningen av färg och karaktärsdrag. Analysens andra del utgår ifrån Kristin Hallbergs ikonotext för att undersöka hur genus konstrueras i interaktionen mellan bild och text. Uppsatsen diskuterar hur genus konstrueras i ikonotexten, vilka egenskaper som framhävs och vad de indikerar. Slutligen resoneras det kring de faktorer som bidrar till om bilderböckerna kan anses vara normbrytande eller icke i förhållande till heteronormen.
|
7 |
Finns det genus och etnicitet i litteraturen vi tar del av som barn? : Kan litteratur forma våra könsroller? / Are there gender and ethnicity in the literature that we share as children? : Can literature shape our gender roles?Erdogan, Nevin, Mushalah, Yasmin January 2020 (has links)
Vi lever i ett samhälle där vi arbetar för att tankar, värderingar och andra faktorer ska förebygga ett demokratiskt samhälle. Under de första åren i livet bemöter vi barnlitteratur i olika former omedvetet och medvetet. Vi befinner oss ständigt i förhållande till aktiviteter som till exempel högläsning, i verksamheter där barnlitteratur tillämpas, och under längre delen av tonåren läser vi mycket i form av litteraturen och antar olika roller utifrån etnicitet och kön. I denna uppsats undersöker vi barnlitteratur och hur genus och etnicitet uttrycks i de utvalda barnböcker vi har valt att analysera. Vi anser att barnlitteraturens framställning av genus och etnicitet inte framställs i den utsträckning den bör göra. Materialet är sex utvalda barnböcker, tre av böckerna är skrivna av Gunilla Bergström och Pija Lindenbaum. Materialet är noga studerat och vi har valt böcker som vi vet att många känner igen och kan relatera till på olika sätt. Materialet har ibland varit tydligt men också motstridigt för vad som kanske kategoriseras med kvinnligt och manligt. Syftet är att analysera och jämföra några välkända barnböcker ur ett postkolonialt perspektiv med fokus på genus och etnicitetaspekter. Syftet är också att lyfta hur det formar våra barns framtida värderingar för vad som är kvinnligt och manligt. Metoden i studien består av text och bildanalys i förhållande till analysschema, för att besvara syftet och frågeställningarna. Resultatet i studien antyder att genus och etnicitet framställs olika i barnböckerna genom olika likheter och skillnader. Den främsta likheten är att karaktärerna i böckerna framställs med stereotypiska genusaspekter när det gäller färger, variation av frisyrer, val av kläder samt gemensamma intressen utifrån karaktärernas genus tillhörighet. Resultatet visar också hur vi förhåller oss utifrån de roller vi faktiskt får i barnboken. Flickorna i barnböckerna antar sig ofta stereotypiska roller för vad en kvinna symboliseras med som till exempel, empati och omsorg, tillskillnad från pojkarna i böckerna som framställs som tuffa, busiga och högljudda. Resultat inom etnicitetaspekten kännetecknas i största grad i form av utseende, såsom hudton och/eller hårfärg. Det utmärks alltså fler barn med olika etniciteter i form av illustrationer där barn med olika hudtoner framhävs i Lindenbaums böcker, i jämförelse med Bergström
|
8 |
Bilderbok goes crossover : Från barnmisshandel, fångläger och religionskritik till motstånd och flykt i Pija Lindenbaums bilderbok Vitvivan och Gullsippan / Picturebook Goes CrossoverKjörning-Bertheau, Maria January 2023 (has links)
Syftet med den här uppsatsen är att få kunskap om, och i så fall hur, Lindenbaums bilderbok Vitvivan och Gullsippan kan förstås som en åldersöverskridande crossoverbilderbok. Genom en kvalitativ textanalys undersöks ikonotextens intertextuella referenser och de teman som dessa skapar, för att undersöka i vilken utsträckning de kan uppfattas som kontroversiella. I analysen framkommer att flera av de för crossoverböcker typiska drag finns i boken så som intertextualitet, parodi, ironi och kulturella referenser. Bokens intertextuella referenser gör med crossoverterminologi boken både komplex och existentiell och den överskrider på så sätt de traditionella gränser och koder som finns för bilderboksgenren. De intertextuella referenser som framträder vid denna läsning gör att bokens teman i viss utsträckning kan uppfattas som kontroversiella. Bokens jämlika tilltal möjliggör dock för barnläsare att skapa mening på egna villkor trots bokens komplexa och kontroversiella innehåll.
|
9 |
En jämförelse av genusnormer i Tomtebobarnen och Ska vi va?Granberg, Agnes, Kuru, Michelle January 2023 (has links)
Studiens syfte är att undersöka vilka genusnormer som synliggörs i bilderböckerna Tomtebobarnen (1910) av Elsa Beskow och Ska vi va? (2013) av Pija Lindenbaum. De valda bilderböckerna analyseras med hjälp av kvalitativ och kvantitativ metod samt begreppen ikonotext och Maria Nikolajevas tabell över kvinnliga och manliga egenskaper. Analysen stöds också med hjälp av tidigare forskning och ett antal centrala begrepp. Av analysen framgår det att Tomtebobarnen framställer genusnormer mer entydigt i både bild och text än Ska vi va?. Ska vi va? innehåller karaktärer som både bryter och förstärker genusnormerna genom sina illustrationer och text. Genusnormerna framkommer i båda böckerna via kläder, egenskaper och handlingar. Diskussionen belyser hur bilderböckerna kan användas i undervisningen och vilka pedagogiska utmaningar läraren kan stöta på i arbetet med böckerna. Studien konstaterar att det behövs vidare forskning om hur de aktuella bilderböckerna används i undervisningen idag och hur nya didaktiska metoder skulle kunna implementeras.
|
10 |
Abstraktní studium úplnosti pro infinitární logiky / An abstract study of completeness in infinitary logicsLávička, Tomáš January 2018 (has links)
In this thesis we study completeness properties of infinitary propositional logics from the perspective of abstract algebraic logic. The goal is to under- stand how the basic tool in proofs of completeness, the so called Linden- baum lemma, generalizes beyond finitary logics. To this end, we study few properties closely related to the Lindenbaum lemma (and hence to com- pleteness properties). We will see that these properties give rise to a new hierarchy of infinitary propositional logic. We also study these properties in scenarios when a given logic has some (possibly very generally defined) connectives of implication, disjunction, and negation. Among others, we will see that presence of these connectives can ensure provability of the Lin- denbaum lemma. Keywords: abstract algebraic logic, infinitary logics, Lindenbaum lemma, disjunction, implication, negation
|
Page generated in 0.0594 seconds