Spelling suggestions: "subject:"västerländska""
31 |
Världslitteraturen i det svenska klassrummet : En diskursanalys av det litterära urvalet i läromedel inomsvenskämnet i gymnasietBackman, Michael January 2019 (has links)
Syftet med detta examensarbete är att undersöka tre läroböckers skönlitterära urval, samt undersöka hur läroboksförfattarna motiverar sina skönlitterära urval. Studien använder även metoden diskursanalys genom att undersöka läromedlen med en kvalitativ textanalys i syfte att synliggöra bakomliggande kanondiskurser. Studien analyserar även Skolverkets kunskapskrav gällande skönlitteratur utifrån en postkolonial litteraturteori. Resultatet visar att samtliga tre läroböcker till stor del presenterar västerländska författare även om enstaka icke västerländska författare ibland nämns. Två av läroböckerna har även fokus på litteraturhistoria och har delat in skönlitterära verk i epoker i sin framställning. Det västerländska kanondiskursen i kombination med epokframställningen är enligt studien en bidragande orsak till att läroböckerna inte lyfter in annan litteratur från andra delar av världen. Den litteraturhistoriska inriktningen tycks enligt studien lägga fokus på Europa och västvärlden och stänger ute annan litteratur från andra delar av världen, vilket även studiens postkoloniala teorier visar. Resultatet av analysen av Skolverkets kunskapskrav visade på vissa vaga och svårdefinierade termer. Skolverket använder termer som ”internationell litteratur”, ”epoker” och ”idéströmningar” när de skall beskriva litteraturen. Vid en mer djupgående analys av termerna, och med hjälp av teorierna om kanon och världslitteratur, fanns ett visst stöd för att läroplanen bidrar till en litteraturhistorisk epokinledning med västerländsk inriktning. Vilket i sin tur även påverkar läroböckernas framställning och presentation av skönlitterära verk.
|
32 |
Den könsstympade kvinnans upplevelse av mötet med västerländsk sjukvård : En litteraturstudieCederlöf, Rosanna, Bark, Linnéa January 2019 (has links)
Bakgrund: Idag lever uppskattningsvis 200 miljoner kvinnor som har utsatts för könsstympning. Till följd av migration från länder där ingreppet praktiseras kommer den västerländska sjukvården att möta könsstympade kvinnor, vilket kan innebära nya utmaningar för vårdpersonalen. Syfte: Att beskriva könsstympade kvinnors upplevelser av mötet med västerländsk sjukvård. Metod: Allmän litteraturstudie med 12 originalartiklar av kvalitativ ansats. Studiernaanalyserades och utifrån teman kunde syftet besvaras. Resultat: Fyra teman framkom; “Könsstympade kvinnor i en främmande kontext”, “Oro och rädsla i mötet med västerländsk sjukvård”, “Kommunikationsbarriärer” samt “Positiva upplevelser i mötet med västerländsk sjukvård”. Resultaten visade att kvinnor upplever känslor av att vara annorlunda, kränkande behandling i form av kommentarer och blickar samt oro och rädsla vad gäller personalens kunskap och kompetens. Vidare beskrevs positiva upplevelser när personal bemötte kvinnorna med respekt samt hade ett professionellt förhållningssätt gentemot dem. Slutsats: Könsstympade kvinnor upplevde många gånger ett negativt bemötande vid kontakt med västerländsk sjukvård. Vårdpersonalens kunskap om ingreppet, samt förståelse och respekt för kvinnornas bakgrund var viktig för deras upplevelse av mötet. Det finns behov av mer forskning i ämnet då den västerländska vården i större utsträckning kommer att möta kvinnor som utsatts för könsstympning, till följd av ökad migration. / Background: It is estimated that 200 million women today are living with female genital mutilation. As a result of migration from countries where the procedure is practiced, Western health care will meet women who have been genital mutilated, which can pose new challenges for healthcare professionals. Aim: To describe genital mutilated women's experience of meetings with Western health care. Method: Literature review with 12 original articles of qualitative approach. The studies were analyzed and, based on themes, the purpose could be answered. Result: Four themes emerged; "Genital mutilated women in a foreign context", “Concern and fear in the meeting with Western health care”, "Communication barriers" and "Positive experiences in the meeting with Western health care". Results showed that women experienced feelings of being different, offensive treatment in the form of comments and looks, and concerns and fears regarding the staff's knowledge and competence. Furthermore, positive experiences were described when staff responded to the women with respect and had a professional attitude towards them. Conclusion: Genital mutilated women often experienced poor treatment in the contact with Western health care. Knowledge of the intervention, as well as understanding and respect for the women's background, were important to their experience of the meeting. There is a need for more research into this subject, as the immigration from countries where genital mutilation is common, are increasing.
|
33 |
Grundläggande värderingar : En kritisk diskursanalys av skolans läroplanHedin, Rebecca January 2019 (has links)
Abstrakt Denna uppsats fokuserar främst på formuleringen i skolans läroplan att skolans etik ska förvaltas av kristna traditioner och västerländsk humanism samt att undervisningen ska vara icke-konfessionell. Utifrån att jag har granskat och tolkat medias pressbild, de framlagda motionerna och olika vetenskapliga arbeten i ämnet så ställde jag mig följande frågor; vilken mediabild som kommer till uttryck och vilken kritik formuleringen får i motioner samt hur olika forskare tolkar formuleringen. Avslutningsvis så ställde jag frågan varför formuleringen av de kristna traditionerna och den västerländska humanismen anses komma i konflikt med formuleringen av att skolans undervisning ska vara icke-konfessionell. Som metod använde jag mig av den kritiska diskursmetoden där språket i läroplanen har granskats och tolkats samt vilka strukturer eller mönster som återfinns i texten för att göra en rättvis analys. Resultaten av undersökningen visade på att formuleringen är problematisk och till viss del motsägelsefull eftersom Sverige dels är ett sekulariserat land som i hög grad består av en stor mångkulturellt. Men som även förespråkar religionsfrihet i grundlagen och att undervisningen ska vara icke-konfessionell, därmed går det att fastställa att formuleringen har öppnat upp dörren för misstolkningar som vidare kan leda till att arbetet i skolan kan komma att påverkas. / <p>Peder Thalén är kursens examinator och den som attesterar betyget medan Jari Ristiniemi var uppsatsens examinator.</p>
|
34 |
Värdegrunden i skolans vardag Etiken i kristen tradition och västerländsk humanism / Basic values in schoolsSvalin, Kristian January 2002 (has links)
Examensarbetet behandlar frågan om värdegrunden i skolans vardag, vad värdegrunden bygger på och hur den gestaltas i pedagogik och annan verksamhet i skolan. Arbetet baseras dels på en litteraturstudie som syftar till att undersöka skolans historia, framför allt dess kristna påverkan och läroplansutvecklingen, samt en begreppsdefinition. Dels baseras det på en kvalitativ intervjustudie av 10 lärare i grundskolan. Intervjustudiens syfte är att undersöka lärares uppfattningar av vad värdegrunden handlar om och hur den kommer till uttryck i den dagliga verksamheten.
|
35 |
Västerländsk kanon i litteraturundervisning : En kvalitativ undersökning på gymnasiet / Western canon in literary studies : A study of the Western canon in Swedish literary studies in upper secondary schoolKaragic, Mirela, Mimic, Adela January 2012 (has links)
Huruvida det ska finnas en västerländsk kanon i skolan eller ej är ett omdiskuterat ämne. Från att ha varit en självklarhet i svenskundervisning och sedd som någonting berikande har den kommit att bli uppfattad som elitisk och uteslutande i vissa hänseenden. I den här uppsatsen diskuteras detta vidare genom att undersöka frågor som vad som egentligen är västerländsk kanon och vilken litteratur som ingår i den, varför man ska läsa denna litteratur, samt ta reda på verksamma lärares och elevers åsikter om kanons legitimitet i skolan. Undersökningen är baserad på kvalitativa intervjuer med två verksamma svensklärare på gymnasiet, samt fyra elever varav hälften läser studieförberedande gymnasieprogram, och den andra hälften yrkesförberedande dito. Undersökningen visade att lärarna hade både skilda åsikter men även kunskaper om kanons legitimitet i skolan; den ena var emot den, men använde sig av litteratur ur den, medan den andra förespråkade den. Elevernas kännedom om kanon var mindre, likväl stämde deras kunskaper om varför den är berättigad i skolan väl överens med rådande forskning som menar att den är allmänbildande, för vidare kulturarvet, och mer språkutvecklande än exempelvis populärlitteratur. Med detta inte sagt att man bör utesluta det ena eller det andra, utan de kan berika varandra. / Our investigation is based on qualitative interviews with two working upper secondary teachers and four second year students; two of these students attend university preparing programs and the other two attend work preparing programs. The results of the investigation show that the teachers have different opinions about the importance of the literature in the Western canon: one was against it and the other participant acknowledged it and even praised it. Despite the differences in opinion they both use it in their teaching because “it is classical literature that we all can learn something from”. It tells tales about the past - society, economy and politics. The students who were interviewed knew considerably less about the Western canon, although they knew such a thing existed they were insecure about what kind of literature it contains. When being shown the list of Western literary canon they recognized quite a few authors and books, because they had, at some point, read them or about them in their literary studies. All of the students recognize the canons importance and understand why it exists. It educates the general public about a way of life that has had a great impact, and still has, on our society and all aspects of it. It gives us the opportunity, through reading these canonized books, to see with our own eyes, past life and understand why some things have happened and developed the way they did.
|
36 |
Värdegrunden i skolans vardag Etiken i kristen tradition och västerländsk humanism / Basic values in schoolsSvalin, Kristian January 2002 (has links)
<p>Examensarbetet behandlar frågan om värdegrunden i skolans vardag, vad värdegrunden bygger på och hur den gestaltas i pedagogik och annan verksamhet i skolan. Arbetet baseras dels på en litteraturstudie som syftar till att undersöka skolans historia, framför allt dess kristna påverkan och läroplansutvecklingen, samt en begreppsdefinition. Dels baseras det på en kvalitativ intervjustudie av 10 lärare i grundskolan. Intervjustudiens syfte är att undersöka lärares uppfattningar av vad värdegrunden handlar om och hur den kommer till uttryck i den dagliga verksamheten.</p>
|
37 |
En ickekonfessionell skola med kristen tradition och västerländsk humanism : En kvalitativ studie om lärares och rektorers förhållningssätt till en ickekonfessionell undervisning som samtidigt vilar på en kristen tradition och västerländsk humanismLangelaar, Martina, Hanna, Kleregård January 2018 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur lärare och rektorer förhåller sig till att skolan är ickekonfessionell men samtidigt vilar på en kristen tradition och västerländsk humanism. I Lgr 11 (Skolverket, 2017) står det att den etik skolan ska utgå från är en kristen tradition och västerländsk humanism. Sex lärare och två rektorer har intervjuats på två olika skolor. Den ena skolan har mångkulturella klassrum och ligger i tätbefolkat område och den andra skolan ligger ute på landsbygden och har inga mångkulturella klassrum. Resultatet visar att mångkulturella klassrum gynnar religionsundervisningen. På skolan utan mångkulturella klassrum tar religionsundervisningen mindre plats. Det framkommer även att lärare och rektorer tolkar läroplanen på lite olika sätt. Ingen av rektorerna kontrollerar att undervisningen är religionsneutral.
|
38 |
Who is The New Human? En undersökning om presentation och representation i Moderna Museets utställning 'The New Human'Andersson, Nadja January 2017 (has links)
Moderna Museet beskriver sin utställning The New Human som ett utforskande av människans livsvillkor och utställningens tematik behandlas i relation till det globala. I den här kandidatuppsatsen analyserar jag ett antal verk från utställningen The New Human på Moderna Museet i Stockholm, för att undersöka huruvida utställningen ger utrymme till andra perspektiv än de västerländska och vad det kan innebära att någonting beskrivs som globalt om det inte är det, samt vilken bild av det globala det då är som framställs. Det teoretiska perspektiv som formar undersökningen är Sara Ahmeds teorier om vithet. Min metod har varit att utgå från Ahmeds vithetens fenomenologi samt Stuart Halls teorier om representation och skapandet av ’den andre’. Uppsatsen är indelad i tre kapitel, där det första ger en presentation av utställningen och det andra samt tredje kapitlet innehåller analyser av de valda verken. Video är det medium genom vilka samtliga verk har skapats och min fördelning av videoverken baseras på huruvida de är dokumentärt eller fiktivt skildrade. Mina analyser visar att samtliga av de videoverk som jag har analyserat berör de frågor och teman som utställningen behandlar utifrån ett västerländskt perspektiv.
|
39 |
En skomakares resa : En kvalitativ studie om västerländsk esoterism och väg-metaforen i Jacob Böhmes The Way to Christ / A Cobblers Journey : A qualitative study on western esotericism and Way-metaphor in Jacob Boehmes The Way to ChristThornfält, Alexander January 2021 (has links)
Detta är en studie om västerländsk esoterism. Dess syfte är att undersöka på vilket sätt väg-metaforen används av Böhme i hans bok The Way to Christ och i vilken utsträckning tillhör boken västerländsk esoterism, studiens teoretiska begrepp är västerländsk esoterism och kognitiva metaforer, för att uppnå rapportens syfte kommer källmaterialet granskas med hjälp av en kvantitativ och kvalitativ metod och frågan om Böhmes tillhörighet till västerländsk esoterism kommer att undersökas med hjälp av Faivres definition. Analysen visar på att Böhme tillhör kategorin västerländsk esoterism i hög utsträckning och Böhme har använt väg-metaforen i sin bok The Way to Christ enligt tre olika mönster där det första mönstret har varit i relation till Kristus samt det andra mönstret som ett medel/verktyg och slutligen det tredje mönstret idéer om att vara på fel väg.
|
40 |
Litteratururval och modersmålets legitimitet : kritisk diskursanalys avtvå läroböcker för kursen SVA1 / Choice of literature and the legitimacy of the mother tongue : critical discourse analysis of two textbooks in the course SVA1Hallbjörk, Anneli January 2022 (has links)
Skolverket menar att Sverige är en del av en globaliserad värld. I styrdokumenten för SVA1 poängteras vikten av att SVA-elever möter både skönlitteratur från olika kulturer och litteratur översatt till svenska från deras modersmål. Samtidigt visar tidigare forskning av olika typer av läromedel, att det finns ett starkt fokus på västerländsk litteratur och västerländska normer. Forskning visar också att skönlitteratur inte är obligatorisk i lärarutbildningen för SVA-lärareoch att läroboken är viktig för lärare, framför allt om läraren är ny i yrket. Därtill har yrket fler obehöriga lärare än vad de har behöriga. Läroboken kan därmed fylla en viktig funktion för både lärare och elever när det gäller att möta styrdokumentens krav kring skönlitteratur från olika kulturer. Andraspråksforskningen tar upp vikten av att ge legitimitet till elevernas modersmål, vilket forskningen menar är en central del i elevernas identitetsutveckling. Det är också ett av målen i styrdokumenten för kursen. Syftet med den här uppsatsen är att bidra med kunskap kring det som i kursplanen för SVA 1 beskrivs som skönlitteratur från olika kulturer. Vilka skönlitterära urval har läroboksförfattarna gjort och vilka av dessa urval är icke-västerländska? Hur stort stöd är dessa två läroböcker för lärare som vill arbeta med icke-västerländsk skönlitteratur? Syftet är också att bidra med kunskap kring det som i kursplanen för SVA 1 handlar om att jämföra svenskaspråket med elevens eget modersmål. Vilken typ av legitimitet ger läroböckerna till elevernas eget modersmål och på vilket sätt? Postkolonial teori menar att följden av postkolonialismen är att det västerländska har blivit normen och postkolonial teori utgör det teoretiska ramverket för den här uppsatsen. Metoden som används för att analysera de två läroböcker är Norman Faircloughs kritiska diskursanalys och hans verktyg manifesterad intertextualitet, tema, transivitet samt aktiv/passiv röst och nominaliseringar. De två läroböckerna som är föremål för analysen i den här uppsatsen är Svenska impulser 1 SVA (kallad LB1) och Kontext Svenska som andraspråk 1 (kallad LB2). Resultatet av analysen visar att bägge läroböckerna har samma västerländska tendenser avseende litteratur och normer som den tidigare forskningen av läromedel redovisar. Dessa tendenser är mycket starka hos LB2 avseende den litteratur som tas upp och postkolonialismen påverkar också den bild av svensk litteratur som ges, där endast en homogen bild av svensk litteratur framträder. LB1 kan däremot vara ett stöd för oerfarna eller obehöriga lärare att börja arbeta med icke-västerländsk litteratur, då LB1 tar upp flera icke-västerländska författare. Bilden av svensk litteratur i LB1 speglar också det mångkulturella samhälle som finns i Sverige.Avseende den legitimitet som ges till elevernas modersmål finns det både styrkor och svagheter hos bägge läroböcker. Intressant är att LB1 trycker på att modersmålet är en resurs även i andra ämnen, vilket saknas hos LB2. Men LB2 ger större legitimitet till elevernas modersmålgenerellt, då det hänvisas till detta nästan dubbelt så många gånger som i LB1. LB2 tar också upp det i betydligt fler avsnitt i läroboken än vad LB1 gör.
|
Page generated in 0.0362 seconds