331 |
Ett steg fram och två tillbaks : En fenomenografisk studie om lärares uppfattningar och upplevelser om digitalisering i vuxenutbildningen / One step forward and two steps back : A phenomenographic study concerning teachers perceptions and experiances about digitizing in adult educationSkoglund, Anette January 2018 (has links)
Fokus i denna magisteruppsats har varit lärares uppfattningar kring Skolverkets krav (2017), gällande utökad digitalisering i undervisningen, vilket i sin tur kräver utökade digitala kunskaper hos lärarna. I form av en intervjuguide har kvalitativa intervjuer genomförts på en kommunal vuxenutbildning i Västra Götaland. Fem lärare på skolan intervjuades, där intervjuerna fokuserade kring frågeställningar om begreppen digital kompetens, känslor och tankar inför det utökade kravet, samt upplevelser av stödet från skolledningen i digitaliseringsprocessen. Studien genomfördes med hjälp av en fenomenografisk metod, vilket innebar att datamaterialet granskades för att hitta mönster som kunde kategoriseras, vilka i sin tur utformades till olika teman. Målet med denna metod var också att försöka hitta det outtalade, det som "sägs mellan raderna". I resultatet framkom tydligt att det fanns fem faktorer som behövde samspela för en lyckad utökad digitalisering; tid, kollegialt lärande, digitala verktyg, digital kompetens och fortbildning. Lärarna upplevde att de behöver mer tid för att implementera ökad digitalisering i undervisningen och för det krävs mer fortbildning. Lärarna var övervägande positiva till utökad digitalisering, men det outtalade kom också fram i resultatet i form av olika känslor hos de intervjuade lärarna. Känslorna handlade om frustration, oro och trötthet inför tankar om hur tiden ska räcka till för allt, att de ibland fick känslan av att de är "ett steg fram och två tillbaks". / The focus of this master thesis have been the perception of teachers about Skolverkets requirements (2017), regarding extended digitizing in the education, which in turn requires an extended digital knowledge with the teachers. Qualitative interviews have been conducted at a public school for adults in Västra Götaland, Sweden. Five teachers at the school were interviewed regarding the concept of digital competence, feelings before the extended requirements and the further training needed. This study was done with a phenomenographic method, which means the data was studied to find patterns which could get categorized, which in turn was made into different themes. The goal with this method was also to find what is unspoken, the things that are "said between the lines". In the results it was clear that mainly five factors affect extended digitizing; time, collegial learning, digital tools, digital skills and further education. The teachers felt like the needed more time to implement extended digitizing and that more education is needed. The teachers were predominantly positive towards extended digitizing and the unspoken did also emerge in the results in form of different feelings with the teachers. The feelings were about frustration, worry and tiredness about how time will suffice for everything, that they sometimes got the feeling of it being "one step forward, two steps back".
|
332 |
IKT i undervisningen : En kvalitativ studie om lärares förutsättningar och användning av IKT i matematikundervisningenFredriksson, Rickard, Åhlin, Mathias January 2018 (has links)
Tidigare studier har visat att det inte alltid finns ett samband mellan användning av IKT i undervisningen och positiva inlärningsresultat. Det är en fråga om hur lärare använder IKT i sin undervisning, vilka kompetenser läraren har och vilka tekniska förutsättningar som finns på skolan. Syftet med denna studie var att fördjupa kunskapen om hur lärare använder IKT i sin matematikundervisning i årskurs 4–6, samt vilka förutsättningar dessa lärare har för att bedriva matematikundervisning med IKT. Studien baserades på kvalitativa intervjuer med lärare och “utvecklingsledare” samt observationer av lärare. Resultatet bearbetades utifrån TPACK-modellen och diskuterades även utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Resultatet visade att lärarna använde sig av IKT i matematikundervisningen på olika sätt där en undervisningsmetod som förekom var elevarbete i par med datorer, något tidigare forskning lyft fram som framgångsrikt. Studien indikerade även att goda tekniska förutsättningar ledde till en ökad IKT-användning bland eleverna. / Previous studies have shown there´s not always a connection between the use of ICT in teaching and positive learning outcomes. It's a matter of how teachers use ICT in their teaching, the teacher´s competence and the technical conditions. The aim of this study was to widen the knowledge about how teachers use ICT in their mathematics education in grades 4–6, and what conditions teachers have for implement ICT in their education. The study was based on qualitative interviews with teachers and “development leaders” and observations of teachers. The result was processed with the TPACK framework and also discussed from a sociocultural perspective. The result showed that teachers used ICT in various ways, were a teaching method that occured was students working in pairs with computers, which previous research have proved to be successful. The study also indicated that good technical conditions led to increased ICT use among students.
|
333 |
Bygga broar över digitala klyftor : En kvantitativ studie om upplevd digital kompetens och behov av stöd inom teknikämnet inför digitaliseringstillägget till läroplanen 2018/2019Andersson, Tobias, Evertsson, David January 2018 (has links)
Syftet med studien var att få fördjupad kunskap om teknikämnets möjliggörande inför digitaliseringstillägget 2018/2019. Dessa frågor har besvarats genom ett kvantitativt metodval i form av online-enkäter. Resultatet visade att lärare generellt skattar sin digitala kompetens gällande programmering som lågt. Äldre lärare skattar sin digitala kompetens lägre än yngre lärare, samtidigt som de skattar sitt stödbehov högre.
|
334 |
Skapandet av Digital kompetens : En studie i hur digital kompetens utvecklas inom offentlig verksamhetNilsson Strand, Love, Norström, Gunnar January 2017 (has links)
The purpose of this study is to examine the digital competence a the part of the workforce who didn’t get any education in the subject, we have also examined how they have compensated for this lack of education. We have done this by using semi-structured interviews with five individuals working in the public sector who use IT-systems in their daily work but who aren’t IT-specialists. Through the study we found that all of the people we interviewed were digitally competent and throughout their careers they have relied heavily on their social network at the workplace to gain and develop their digital competence. / Syftet med denna studie är att undersöka den digitala kompetensen hos den del av arbetskraften som inte fick någon utbildning i ämnet, vi har också granskat hur de har kompenserat för denna brist på utbildning. Vi har gjort detta genom att använda semistrukturerade intervjuer av fem personer som arbetar inom den offentliga verksamhet, vilka använder IT-system i sitt dagliga arbete men som inte är IT-specialister. Genom studien hittade vi att alla intervjupersonerna var digitalt kompetenta och genom sin karriär så litade de mycket på sitt sociala nätverk för att skapa och utveckla sin digitala kompetens.
|
335 |
Introduktion av programmering i grundskolan : En systematisk litteraturstudieNilsson, Rikard, Olin, Filia January 2017 (has links)
Abstract Detta examensarbete är en systematisk litteraturstudie gällande effekter av programmering i undervisningen för grundskolans tidigare åldrar med fokus på teknikämnet. Studien har undersökt följande frågor 1. Vilka effekter på lärande finns rapporterat i relation till att introducera programmering i teknik som skolämne? 2. På vilka sätt kan programmering påverka elevers nyfikenhet, kreativitet samt självförtroende inom teknikämnet? 3. Kan programmering lyfta det multimodala arbetssättet i klassrummet med fokus på programmet Scratch som läroresurs? Studien har undersökt tidigare forskning som utförts och sammanställt ett resultat som besvarar dessa frågor. Examensarbetet har inkluderar tio olika tidigare studier som är relevanta utifrån frågeställningen. Skolverket (2016a) har presenterat ett förslag som inkluderar programmering i läroplanen. Skolverket rekommenderar användning av mjukvaran Scratch och således har examensarbetet fokuserat på Scratch som läroresurs. Resultatet av analysen visar att programmering har både positiva och negativa effekter. Arbete med programmering innefattar datalogiskt tänkande, problemlösning och ett kreativt arbetssätt, vilket den nya läroplanen inkluderar som essentiella kompetenser för utveckling av skolväsendet. Dock visar resultatet även att lärarnas digitala kompetens inte är tillräcklig i nuläget för att bedriva en gynnsam undervisning som involverar digital teknik.
|
336 |
Läsa utan böcker : En studie om lärarens arbete med och förhållningssätt till digitala verktyg som hjälpmedel för elever med lässvårigheter / Reading without books : A study of teacher´s work with and approach to digital tools as an aid for pupils with reading difficultiesEkbrant, Agnes January 2020 (has links)
The purpose of this survey is, among other things, to examine how teachers work with and how they relate to the use of digital tools as an aid for students with reading difficulties, what teachers think of their own digital skills and the advantages and disadvantages of using digital tools as a teaching aid. The National Agency for Education (2018) states that digital tools are today a large part of our society and thus have a great impact on our lives as well as the school. The revised curriculum of 2018 requires teachers to integrate digital tools into their teaching to a greater extent than before. This puts pressure on both teachers and pupil’s digital skills. The data collection method for this study consists of five qualitative interviews with professional teachers who are competent in the Swedish subject in grades 4-6. My results were analyzed with the help of the socio-cultural perspective and the pragmatism’s approach to learning. The results of the survey show that the teachers believe that digital tools can have a positive impact on learning, provided that they are used with the right approach and that the technology works properly. The survey also shows that the teachers who experience a lot of struggle with the technology are the teacher who seem to have a more negative approach to digital tools in teaching and also that the range and quality vary among the schools. In addition to the above, the results also indicates that all teachers want more education and support in the work with digital tools and also that the education provided in digital competence was not sufficient to provide the teachers with the knowledge they need to be able to use these tools in teaching situations. / Denna undersökning syftar bland annat till att undersöka hur lärare arbetar med och hur de förhåller sig till användandet av digitala verktyg som hjälpmedel för elever med lässvårigheter, vad lärarna anser om sin egen digitala kompetens samt vilka för- och nackdelar som finns vid användandet av digitala verktyg. Skolverket (2018) fastslår att digitala verktyg är idag en stor del av vårt samhälle och har därmed en stor påverkan på våra liv såväl som skolan. Den reviderade läroplanen 2018 kräver att lärare integrerar digitala verktyg i sin undervisning i större utsträckning än tidigare. Detta sätter press på såväl lärare som elevers digitala kompetens. Datainsamlingsmetoden för denna undersökning består av fem stycken kvalitativa intervjuer med yrkesverksamma lärare som är behöriga i svenskämnet i årskurs 4-6. Mitt resultat analyserades med hjälp av det sociokulturella synsättet samt pragmatismens synsätt. Undersökningens resultat visar att lärarna menar att digitala verktyg kan ha positiv effekt på lärandet förutsatt att de används med rätt ansats och att tekniken fungerar som den ska. Undersökningen visar även att de lärare som upplever mycket teknikstrul är de lärare som tycks ha ett mer negativt förhållningssätt till digitala verktyg i undervisningen samt även att utbudet och kvalitén varierar bland skolorna. Utöver ovanstående indikerar även resultatet att samtliga lärare önskar mer utbildning och stöttning i arbetet med digitala verktyg och att de utbildningar som getts i digital kompetens inte varit tillräckliga för att tillgodose lärarna med den kunskap de behöver för att kunna använda dessa verktyg i undervisningen.
|
337 |
Digitala verktyg i den tidiga skrivutvecklingen i årskurs 1 : En studie om hur digitala verktyg kan motivera elever i den tidiga skrivutvecklingenJansson, Josefine, Kärrstad Olsson, Elin January 2020 (has links)
Syftet med studien är att belysa lärares uppfattningar om hur digitala verktyg kan bidra till motivation hos elever i den tidiga skrivutvecklingen i årskurs 1. Studiens resultat är baserat på en enkätundersökning med 92 deltagande lärare samt en systematisk litteraturstudie med tidigare forskning utifrån studiens utvalda kategorier. Enkätundersökningen består av både kvalitativa och kvantitativa frågor. Studien utgår från det sociokulturella perspektivet med inriktning mot begreppet mediering där en analysprocess används för att analysera studiens resultat. Studien har även sin utgångspunkt i motivationsteorin som fokuserar på hur individen blir motiverad och av vad. I resultatet jämförs enkätsvaren med den systematiska litteraturstudien för att se eventuella likheter och skillnader. Studiens resultat visar att digitala verktyg ofta används i skrivundervisningen men att tillgången till digitala resurser varierar i skolorna vilket kan vara ett hinder för många i undervisningen. Resultatet visar även att 78 av 92 deltagande lärare anser att digitala verktyg motiverar eleverna till att skriva. I studien beskrivs digitala verktyg i form av Ipads och datorer vilket är de vanligast förekommande verktygen i klassrummet.
|
338 |
"Allt sånt där är ju språk, egentligen" : Digitala verktyg i förskolans språkutvecklande undervisning / "All that is in fact language” : Digital Technologies in preschool language development teachingÖstlund, Martina, Lundqvist, Sandra January 2020 (has links)
Samhället vi lever i är i ständig förändring och utveckling. Digitala verktyg som smartphones, surfplattor och applikationer som exempelvis spel, är en stor del av barns vardag. Vi har i denna undersökning haft fokus på att undersöka hur förskollärare och barnskötare involverar digitala verktyg i förskolans språkutvecklande undervisning. Genom intervjuer, insamling av lokala arbetsplaner samt enkätundersökning, har vi tagit del av förskollärares, barnskötares samt IKT-pedagogers tankar och erfarenheter som relateras till vårt syfte och vår frågeställning. I vår analys av den insamlade empirin har vi använt oss av det teoretiska ramverket TPACK, för att analysera och diskutera den flerdimensionella och dynamiska kompetensen som förskollärare behöver för att undervisa i förskolan om och med digitala verktyg. Om man som förskollärare kan tillskriva sig TPACK, har man således en professionell digital kompetens som behövs för undervisning i förskolan (Koehler & Mishra, 2006, 2009). Vår tolkning är att TPACK och professionell digital kompetens har samma innebörd och vi kommer därför i vår undersökning att använda oss av formuleringen professionell digital kompetens. Resultatet av vår undersökning visar på att förskollärares och barnskötares förhållningssätt samt kompetenser är avgörande för hur digitala verktyg används för att nå språkutveckling hos barnen. Där förskollärare eller barnskötare visar ett intresse för digitala verktyg, skapas även en lärandemiljö där dessa också nyttjas i större utsträckning. Vidare visade vår undersökning på vikten av att förskollärare och barnskötare innehar professionell digital kompetens, där dessa kunskapsdomäner kommer till uttryck i planering och genomförande av den språkutvecklande undervisningen.
|
339 |
Förskolans undervisning med digitala verktyg : En kvalitativ studie om hur förskollärare planerar, genomför och reflekterar över undervisningen innehållande teknik och digitala verktyg / Preschool teaching with digital tools : A qualitative study about how preschool teachers plan, implements and reflects about the teaching containing technology and digital toolsSvanegård, Isabelle, Larsson, Matilda January 2021 (has links)
The aim of this study is to find out how the preschool teachers plan, implements and reflect their education containing technology and digital tools. In order to find out qualitative interviews has been conducted with three preschool teachers, the same preschool teachers has also participated during observation where they have conducted an activity containing digital tools. The result displays that all the preschool teachers expresses that there has been some change in the way technology and digital tools are being considered in the curriculum today compared to how it was looked at when they finished their education. The result shows that all the preschool teachers use digital tools and primarly refers to the digital tablets. The result also shows that digital tools are being used in the education but in different extent when it comes to planned activities. The experience and interest of the preschool teachers determines the extent of the usage of digital tools in the education. The conclusion showed that if preschool teachers are given the right conditions to evolve their digital competence it could result in improved planning, implementing and reflecting covered digital tools in the preschool education. / I denna studie är syftet att ta reda på hur förskollärare planerar, genomför och reflekterar undervisningen innehållande teknik och digitala verktyg. För att ta reda på detta har kvalitativa intervjuer genomförts med tre förskollärare. Samma förskollärare har även planerat och iscensatt ett undervisningsupplägg med en aktivitet innehållande digitala verktyg som vi har observerat. Resultatet visar att samtliga förskollärare uttrycker att det skett en viss förändring att teknik och digitala verktyg i förskolan har förändrats från att de har slutat sin utbildning fram till idag om hur man ser på teknik och digitala verktyg i förskolans läroplan. Studien visar att samtliga förskollärare använder sig av digitala verktyg och hänvisar främst till lärplattan. Resultatet visar också att digitala verktyg används i undervisningen men i olika utsträckning när det kommer till planerade undervisningstillfällen. Förskollärares erfarenheter och intresse avgör i vilken utsträckning och hur mycket digitala verktyg inkluderas i undervisningen. Slutsatsen visade därför att får förskollärare rätt förutsättningar för att utveckla sin digitala kompetens kan det här resultera i att planering, genomförande och reflekterande arbete med digitala verktyg kan omfattas mer i förskolans undervisning.
|
340 |
Hur kan UX-metodik komplettera existerande stöd för utvärdering av digitala lärresurser i särskolan? : En jämförelse mellan gränssnittsinspektion och SPSM analysschema / How can methods used in UX complement existing tools for digital learning resources in special school? : A comparison between user interface inspection and SPSM analysis scheduleBergh, Erik January 2020 (has links)
Regeringens mål med digitaliseringen är att Sverige ska vara ledande i utvecklingen för den. Det finns en hög efterfrågan på digital kompetens och beställarkompetensen för digitala lärresurser. Detta inkluderar hur pedagoger använder, utvärderar och väljer ut lärresurser för sina elever. I särskolan ställs högre krav på att lärresurser ska passa elevens behov och förmågor. Studien syftar till att bidra med en ökad digital kompetens för pedagoger inom särskolan med metodik för utvärdering inom UX. En litteratursökning med uppföljande fallstudie har inneburit att deltagare, i intervjuer efter att ha genomfört en utvärdering, har delat med sig av reaktioner och åsikter kring hur en utvärdering av digitala lärresursen kangenomföras. Resultatet gav en bild av hur en gränssnittsinspektion i form av en heuristisk utvärdering kan genomföras av pedagoger utan erfarenhet inom UX- området. Det inkluderar även de åtgärder som rekommenderas göra för att användas mer effektivt. / The Swedish government set a goal for Sweden to become world leading in digitalizing. There is a high demand of digital competence and client competence for digital learning resources. This includes how educators use, evaluate and select learning resources for their pupils. Special schools demands a higher level of adaptability for their digital learning resources to suit their pupils’ needs and abilities. This study aims to contribute with a higher level of digital competence for educators in special school through the use of methods for evaluation used in the UX research area. A qualitative enquiry has been conducted with participants being interviewed after having completed two sets of evaluations of a digital learning resource. They offered their reactions and thoughts on how a heuristic evaluation of the digital resource can be used in their setting as a complement to existing tools for evaluation. The result gives an image on how an interface inspection in the form of a heuristic evaluation can be conducted by educators with little to no previous experience in the UX research field. It also includes the recommended actions to iterate on the heuristic evaluation approach to make it more effective for an educator in special school.
|
Page generated in 0.0829 seconds