1 |
Bildanalytisk undervisningAndersen, Sara January 2013 (has links)
Det verkar finnas en stor tolkningsmöjlighet i hur den bildanalytiska undervisningen kan bedrivas i grundskolor. Oavsett om de valda metoderna går att applicera till kursplanens syfte och målbeskrivning så framgår i min undersökning att det finns svårigheter i att tala om hur undervisningen bedrivs inom detta kunskapsområde. De metoder som av bildlärare väljs i undervisningen av bildanalys är svåra att separera från ett vardagligt samtal om bilder. En ämnesspecifik begreppsapparatur verkar saknas, vilket också blir ett av undersökningens resultat som jag lägger vikt vid.
|
2 |
Analys av ämnesspecifika begrepp i kraft : En jämförelse mellan två läroböcker i fysik för årskurs 4-6Djedovic, Irma January 2016 (has links)
The aim of this paper is to compare the subject-specific concepts and their use in two chapters dealing with the subject force in two different physics textbooks for grades 4-6. To achieve the aim, the following questions have been formulated: What subject-specific concepts are used and how often? What representations are used to clarify the subject-specific concepts? To achieve the purpose and the issues raised in the paper, the chapter will be analysed with two different content analysis. The material will then be analysed based on Vygotsky's theory of the development of scientific concepts. The results show that both chapters have about as many subject-specific concepts in comparison to the rest of the words in the chapters. One of the chapters show greater variety of representations with different contexts than the second chapter. Both chapters have used everyday contexts when the subject-specific concepts were explained, but one of the chapters show that different contexts were used depending on the subject-specific concepts.
|
3 |
En läromedelsanalys av ämnesspecifika begrepp inom området elektricitet : En undersökning av tre läroböcker i fysik för årkurserna 4-6Simsek, Hulya January 2018 (has links)
Research has shown that science education is highly dependent on the quality of teaching materials. Here science textbooks have a dominant role in Swedish schools. When curriculum determines the content of textbooks, it promotes confidence in both schools and teachers. The purpose of this study is to analyze physics textbooks by using Järnborg’s (2007) theoretical concepts of categorization of the subject-specific words. The following questions are posed: * Which subject-specific concepts are presented in three selected physics textbooks for grade 4-6 in Swedish public schools? * How are these subject-specific concepts presented? The study finds a variety and selection of material presented in the selected textbooks. The results show that physics concepts are introduced through describing the concept by example and through the relation between the new and earlier introduced concepts. Consequently, it is important for teachers to take into consideration the content and structure of a textbook in science in order to realize its potential in the classroom
|
4 |
Lärares uppfattningar om ämnesspecifika begrepp i samhällskunskap i grundskolans tidigare år : Språkets betydelse för undervisningen om ämnesspecifika begrepp / Teachers understanding about topic specific concepts in civics in primary school : The importance of language when teaching about topic specific conceptsSofia, Forslund January 2020 (has links)
Syftet med studien är att redogöra för lärares uppfattning om ämnesspecifika begrepp i samhällskunskap i årskurs 1–3 i grundskolan samt hur de beskriver att de arbetar med detta. Skolan har i uppdrag att stödja elevers språkliga utveckling och forskning visar att elevers förståelse av ämnesspecifika begrepp är viktig för deras kunskapsutveckling i samhällskunskap. Denna studie har en kvalitativ ansats och det empiriska materialet har samlats in med hjälp av halvstrukturerade intervjuer med fyra lärare som undervisar i årskurs 1–3. Resultatet i studien analyserades och tolkades utifrån ett sociokulturellt perspektiv. Av resultatet i studien framkommer att lärarna ansåg att de ämnesspecifika begreppen är viktiga för elevernas kunskapsutveckling. Vidare framkommer att det finns en variation i hur lärarna undervisar om de ämnesspecifika begreppen och att flera olika verktyg/artefakter används i detta sammanhang. Alla lärarna i studien var överens om att språket är det viktigaste verktyget för undervisningen om de ämnesspecifika begreppen. Lärarna i studien uttrycker en önskan om att individanpassa denna undervisningen mer. För att öka möjligheten till individanpassning kan ämnesöverskridande arbetssätt vara en metod i verksamheten.
|
5 |
Lågstadielärares arbete med ämnesspecifika begrepp i de samhällsorienterande ämnena med hjälp av läsning.Bejrum, Sara, Aronsohn, Maria, Lindvall, Emelie January 2022 (has links)
Forskning visar att läsning har betydelse för elevers språkutveckling och att ämnesspecifika begrepp lärs genom aktiviteter som inkluderar läsning, reflektion och elevnära uppgifter. Syftet med denna studien var att ta reda på hur lågstadielärare på fältet stöttar elever i sin undervisning i SO-ämnena när läsning synliggör begrepp. Frågeställningarna var; På vilka sätt arbetar lågstadielärare med ämnesspecifika begrepp inom de samhällsorienterande ämnena vid läsning? På vilka sätt arbetar lågstadielärare vidare med de samhällsorienterande ämnesspecifika begreppen efter läsning? Sex lågstadielärare medverkade och datainsamling skedde genom intervjuer och observationer på två skolor i södra Sverige varav majoriteten av eleverna på den ena skolan var andraspråkselever. Resultatet visade att samtliga av de undersökta lärarna inkluderade “gemensamma textmöten” och interaktiv läsning vid förklaring av ämnesspecifika begrepp. Läromedel, artiklar och skönlitteratur användes av de olika lärarna där skönlitteratur framförallt användes i historia och vid värdegrundsarbete. De sex lärarna hade varierade arbetssätt med stöttande frågor och diskussioner i olika gruppkonstellationer. Resultatet visade även att några av lärarna arbetade vidare med ämnesspecifika begrepp vid exkursioner, skrivuppgifter och fyrahörnsövningar samt att alla lärare använde kreativa uppgifter. De undersökta lärarna såg positivt på kreativt arbete, men tidsaspekten var en avgörande faktor. Resultatet visade att lärarnas arbetssätt inte skiljde sig åt från de två skolorna trots att elevunderlaget skiljde sig märkbart.
|
6 |
Alla dessa ämnesbegrepp, gör det inte lätt : En kvalitativ studie där lärare och elever beskriver metoder för att befästa ämnesbegrepp i de samhällsorienterade ämnena / A qualitative study in which teachers and pupils describe methods for learning subject concepts in the social orientated subjectsSvensson, Josefin January 2024 (has links)
Syftet med denna studie var att beskriva olika arbetssätt lärare använder sig av för att lära ut och arbeta kring de ämnesspecifika begreppen i de samhällsorienterade ämnena. Studiens syfte var även att belysa vilka svårigheter lärare upplever med att undervisa i dessa ämnen med utgångspunkt i begrepp. Studien lyfter dels lärares tankar kring ämnet, men även elevernas, där elever fått dela med sig av vilka arbetssätt de tycker fungerar bäst och hur de uppfattar SO-ämnet i helhet. Ämnesbegrepp lyfts fram ur tidigare forskning, litteratur och i intervjuer med lärare och elever. Studien visar på att det finns en medvetenhet om att SO är ett ämne som innehåller många ämnesspecifika begrepp och den visar också på att både lärare och forskning ser ett behov av begreppsundervisning, samtidigt som tiden inte räcker till.
|
7 |
Planerade aktiviteter inom ekologi inkluderande ämnesspecifika begrepp : En kvalitativ studie med förskollärare inom I Ur och Skur verksamheter / Planned activities within ecology include subject-specific concepts : A qualitative study with preschool teachers within I Ur och Skur workplacesLundevall, Camilla January 2021 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka vad förskollärare på I Ur ochSkur förskolor har för synpunkter på och erfarenheter av planerade aktiviteter, som inkluderar ämnesspecifika begrepp inom ekologi. Kvalitativa intervjuer av sex förskollärare verksamma inom två I Ur och Skur verksamheter iMellansverige har genomförts. Intervjusvaren har sammanfattats genom enfenomenologisk metod som använts som analysverktyg. Intervjufrågorna ärskapade utifrån studiens frågeställningar. Resultatet visar att samtliga förskollärare beskrev ekologi som ett brett begrepp, det handlade om att fokuserapå delar av begreppet och anpassa lärmiljöer därefter. Olika kretslopp var detinnehåll som dominerade förskollärarnas svar. Både bra och mindre braaspekter på planerade aktiviteter lyftes av förskollärarna. Utifrån de braaspekterna belyser förskollärarna bland annat trygghet för samtliga i verksamheten, genom vetskapen om vad aktiviteten innehåller samt fokuseradekunskaper om ett visst ämne. De mindre bra aspekterna som samtliga förskollärare lyfter är vikten av barnens intressen samt svårigheten att utveckla aktiviteten mot något annat håll om den är för uppstyrd. De ämnesspecifika begreppen lyftes av samtliga förskollärare som viktiga och ibland komplicerade. Förskollärarens medforskande roll var en aspekt som samtliga förskollärare lyfte som viktig, för att bemöta barnen i deras utveckling av kunskap.Förskoleverksamheter erbjuds via den här studien inspiration till kunskapsutveckling genom utomhuspedagogik, inom ämnesområdet ekologi och inkluderandet av ämnesspecifika begrepp. / The purpose of this study is to investigate what preschool teachers withinoutdoor preschools views and experiences of planned activities are, which include subject-specific concepts in ecology. Qualitative interviews with sixpreschool teachers active in two outdoor preschools in Central Sweden hasbeen conducted. The interview results has been summarized using aphenomenological method. The interview questions are created based on thestudy's questions. The results show that all preschool teachers highlightedecology as a broad concept, it was about focusing on parts of the concept andto adapt learning environments. Different cycles were the content that dominated the preschool teachers answers. Both good and not so good aspects ofplanned activities were highlighted by the preschool teachers. Based on thegood aspects that the preschool teachers highlighted, was security foreveryone in the workplace, through the knowledge of what the activity contains and focused knowledge of a certain subject. The not so good aspectsthat all preschool teachers highlighted was the importance of the children'sinterests and the difficulty of developing the activity in another direction if itis too steered up. The subject-specific concepts were highlighted by all preschool teachers as important and sometimes complicated. The preschool teacher's coresearching role, was an aspect that all preschool teachers highlighted as important when it´s about meeting the children in their development of knowledge. Through this study, teachers in preschools are offered aninspiration for knowledge development through outdoor pedagogy. In thesubject area ecology and the inclusion of subject-specific concepts.
|
8 |
”Börja utifrån elevernas erfarenheter”: En fallstudie om två lärares arbetsmetoder kring ämnesspråk i SO-ämnena / ‘’Start with the students’ experience’’: A case study about two teachers’ language teaching methods within the social sciences.Ochwa-Echel, Susanna, Nilsson, Josefine January 2021 (has links)
Syftet med vår studie är att se hur två F-3 lärare på två olika skolor i Malmö arbetar med ämnesspråk i SO-ämnena. Vi har utgått från den systemisk-lingvistiska teorin då den handlar om hur språk används utifrån kopplingen mellan språkvetenskap och en etnografisk syn på världen. Den systemisk-lingvistiska teorin ger möjlighet att se språk i ett socialt sammanhang från ett sociokulturellt perspektiv. Därav har vi också använt oss av det sociokulturella perspektivet. Det sociokulturella perspektivet har språk och lärande i fokus för att stötta elevernas kunskapsutveckling. Våra egna upplevelser samt utredningar från Skolverket och Malmökommissionen om Malmös olika socioekonomiska förutsättningar visar att Malmö är en segregerat stad. Vi är därför intresserade av att förstå hur lärare kan främja kunskap på en jämlik nivå. Vår studie är utförd genom observation och digital intervju med två lärare. Vidare har vi utgått från nationell och internationell forskning. Studiens resultat har visat att det finns skillnader i hur lärare på två olika skolor arbetar med ämnesspråk och att det i vårt specifika fall har berott på en skillnad i språkbehärskning i klassrummet. Vår slutsats är att som lärare i ett flerspråkigt samhälle finns det olika metoder som kan användas för att främja elevers kunskapsutveckling. Vidare har vår studie lett oss till att alla är språklärare och att elevernas register är det som påverkar lärarnas val av metod i dessa specifika klassrum.
|
9 |
Att främja elevers förståelse av ämnesspecifika begrepp : En kvalitativ studie om arbetet med ämnesspecifika begrepp inom samhällskunskapsämnet i årskurs 6Kareem, Isabelle January 2020 (has links)
Researchers argue that students need to understand the language and the key concepts of each discipline to understand the academic content. The purpose of this study is to develop, analyze and evaluate a development project in civics. Therefore, the study answer following questions: How do subject-specific concepts take place during the lessons according to the students? In what way can concept definition maps encourage students to talk about subject -specific concepts? How do students experience the work with concept definition maps? Two qualitative methods are used to answer the questions, both interviews and classroom observations. The interviews focus on how the students describe their experience with subject-specific concepts during civics lessons but also how they experience the work with concept definition maps which was implemented during the intervention. The observations onthe other hand show in what way the concept definition maps encourage students to talk about subject-specific concepts. The theoretical framework of the study is based on the sociocultural perspective and other theories that stress the importance of encouraging students to generate their own meaning of terms but also how the language develops in interaction with others.The result shows that the students often rely on the definition they get from their teacher orthe textbook but there is no room for students to explore the concepts themselves. All the students felt that the concept definition maps had good impact on their understanding of the subject-specific concepts. The results also showed that the there was a positive interdependence during the intervention where the students learned from each other’s prior knowledge and paths of thinking.
|
10 |
Begreppsförståelse och demokratiskt medborgarskap : En kvantitativ studie om gymnasieelevers begreppsförståelse för ämnesspecifika begrepp i samhällskunskap / Conceptual understanding and democratic citizenship : A quantitative study on high school students' conceptual understanding of subject-specific concepts in social studiesNilsson, Tuva January 2023 (has links)
The present study investigates high school students' knowledge for concepts that are common in civic education teaching. The concepts that the study investigates are linked to democracy and the Swedish constitution, in order to make connections between conceptual understanding and democratic citizenship. The purpose of the study is to investigate differences between year one and year three and to make visible connections between conceptual understanding and the goal of raising democratic citizens. The experience has been gained through surveys completed by a total of 105 high school students in year 1 and year 3. The results show that students in year 3 generally have a better understanding of concepts than students in year 1. The study also shows that there are interesting connections between understanding of concepts and democratic citizenship.
|
Page generated in 0.0725 seconds