Spelling suggestions: "subject:"abortalternativ kompletterande 6ghzkommunikation"" "subject:"abortalternativ kompletterande annatkommunikation""
1 |
Rätt till kommunikation : En kvalitativ studie om Alternativ & Kompletterande Kommunikation med fokus på omsorgspersonalens erfarenheterÅman, Sofia, Åhman, Julia January 2015 (has links)
Människor med kommunikationssvårigheter kan ges möjligheter till kommunikation med hjälp av Alternativ och kompletterande kommunikation, även kallad AKK. Att ha förmåga att kommunicera med sin omgivning, att göra sin röst hörd och att kunna uttrycka sina behov eller önskemål borde vara en självklarhet, men tyvärr är detta inte självklart för alla människor.Syftet med denna studie är att undersöka hur personal inom Stöd och Omsorg upplever metoder inom AKK samt dess inverkan på personer med kommunikationssvårigheter. Studien är kvalitativ och bygger på innehållsanalys med en induktiv ansats. Halvstrukturerade intervjuer är genomförda med fem intervjupersoner som har erfarenhet av personer med kommunikationssvårigheter. De som medverkat i studien arbetar som handledare, enhetschef och projektledare i stöd- och omsorg, inom lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade, LSS. Resultatet visar att personal inom stöd- och omsorg tidigare inte haft kontakt med begreppet AKK och för vissa var det relativt nytt samt att många verksamheter använder sociala berättelser och tecken som stöd som hjälpmedel. Brukare som är i behov av AKK har utvecklats sedan man började arbeta kontinuerligt med det. Det som påpekats av handledare är att uppföljning och handledning är viktigt för att underhålla sin kunskap om AKK.
|
2 |
Tandhygienisters användning av bildstöd vid möte med barnpatienter / Dental hygienists use of pictorial support when meeting children in a dental environmentBerbic, Jasmina, Omeirat, Sara January 2016 (has links)
Syfte: Syftet med studien var att undersöka tandhygienisters användning av alternativ kompletterande kommunikation i form av bildstöd i möte med barnpatienter. Metod och material: En digital enkät bestående av 15 frågor skickades ut till samtliga (102 stycken) verksamma tandhygienister i Region Jönköpings län. Antal deltagare var totalt 57 stycken, 54 kvinnor och 3 män. Resultatet redovisades i absoluta – och relativa frekvenser, samt medelvärde. p-värde ≤ 0,05 ansågs statistiskt signifikant. Chi2test användes för jämförelse mellan grupper. Resultat: Intresse för användning av bildstöd fanns bland tandhygienisterna. Totalt var det 32 % som använde bildstöd. Inom specialisttandvård använde samtliga tandhygienister bildstöd och bland tandhygienisterna inom allmäntandvård användes bildstöd av 23,5%.. Resultatet visade även att 55,6% av tandhygienisterna använde bildstöd på alla barn inte bara enstaka grupper. Det fanns inget statistisk signifikant samband mellan användning av bildstöd och längden på tandhygienistutbildningen, men tandhygienister med en treårig utbildning använde sig av bildstöd i större utsträckning än tandhygienister med kortare utbildning. Slutsats: Bildstöd har visat sig vara ett bra hjälpmedel vid möte med barnpatienter inom tandvården. Trots detta använder inte alla tandhygienister sig av bildstöd pga. bland annat tidsbrist. Därför behövs mer kunskap om bildstöd samt om deras användning och fördelar inom tandvården. / Aim: The aim of the study was to evaluate the use of pictorial support among dental hygienists when meeting children in a dental environment. Method and material: A digital questionnaire with 15 questions was send out to all (102) actively working dental hygienists in the county of Jönköping. There were a total of 57 participants, 54 women and 3 men who answered the questionnaire. Results were presented with absolute and relative frequencies, mean value and Chi-square test. Results: There was an interest in using pictorial support among dental hygienists. All dental hygienists in special dental care used pictorial support. Among dental hygienists in public dental care 23.5% used pictorial support. Results showed that the majority of dental hygienists preferred using pictorial support on all children. There was no statistically significant difference between using pictorial support and the length of dental hygienist education, but participants who finished a three-year education used pictorial support more often. Conclusion: Pictorial support has found to be a useful tool in dental care, still there are dental hygienists that don’t use it. More knowledge and research are needed about pictorial support so the effect of augmentative and alternative communication can be evaluated.
|
3 |
Kommunikationsstöd i förskola : Alternativ och kompletterande kommunikation i förskolemiljö / Communication support in preschool : Augmentative and alternative communication in preschool environmentClarén, Frida, Svensson, Linnéa January 2018 (has links)
Denna studie fördjupar sig i kommunikationsstöd i förskolans miljö. Tidigare erfarenheter som vi skribenter haft om kommunikationsstöd i förskolan är stöd som går under samlingsnamnet Alternativ och Kompletterande Kommunikation, även kallat AKK. AKK finns i olika former och gemensamt för dessa kommunikationsstöd är att de alla gynnar barns språkutveckling på olika sätt. Under vår utbildning på förskollärarutbildningen på Högskolan Kristianstad har vi lärt oss om miljöns betydelse för barns lärande samt om tidig språkutveckling. Tidigare forskning inom AKK fokuserar oftast på barn i behov istället för att se kommunikationsstöden som ett verktyg för förskolans verksamhet med alla barn. Utifrån dessa grunder har syftet med studien varit att undersöka hur förskolepedagoger arbetar med AKK. Studiens teoretiska ansats är sociokulturellt perspektiv och den har genomförts med hjälp av observationer på fem olika förskolor. Avgränsningar som gjorts under observationerna var att lägga fokus på visuella kommunikationsstöd i förskolan samt hur pedagogerna valt att arbeta med materialet de haft tillgängligt.Under studiens observationer kunde vi se en klar skillnad på arbetet med alternativ och kompletterande kommunikation beroende på om förskolan låg i ett mångkulturellt område eller på landsbygden. Vi såg även en stor utmaning i arbetet med kommunikationsstöd i förskolans utemiljö. Pedagogens medvetenhet om sitt eget ansvar för att säkerställa barns möjlighet till inflytande är därför av stor vikt. Det är pedagogen som skapar möjligheter i den kommunikativa miljön.
|
4 |
TAKK – en del i en tillgänglig lärmiljö i förskolanBrandt, Sara, Eriksson, Annika January 2019 (has links)
SammanfattningEriksson, Annika & Brandt, Sara (2019) TAKK- en del i en tillgänglig lärmiljö i förskolan (Sign Supported Speech – a Way to Achieve an Accessible Learning Preschool Enviroment) en kvalitativ studie om förskolechefers och specialpedagogers syn på TAKK som en utbildningsinsats i förskolan. BakgrundVi arbetar som förskollärare i en kommun som har bedrivit utbildningsinsatser under ett antal år för att utbilda pedagogerna i TAKK. Utbildningsinsatsen ses som en del i att uppnå en tillgänglig lärmiljö. Vi blev nyfikna på vilka förväntningar och krav som utbildarna (specialpedagogerna) och ledningen har på hur kompetensen ska användas. Syfte Syftet med studien är att belysa hur utbildningsinsatser avseende TAKK kan påverka verksamheten i en kommuns förskolor. Vidare syftar studien till att fånga olika aktörers bild av TAKK-utbildningens funktion och betydelse.Preciserade frågeställningar●Vilken funktion och betydelse har TAKK i verksamheterna enligt de olika aktörerna?●Hur ser de olika aktörerna på valet av TAKK som en kommunövergripande utbildningsinsats?●Vilket genomslag har utbildningsinsatsen fått enligt de olika aktörerna?Teoretisk och metodologisk ansatsVår undersökning har sin utgångspunkt i en utbildningsinsats för pedagoger inom förskoleverksamhet. Vi har valt att belysa dels själva utbildningsinsatsens innehåll och dess teoretiska bakgrund, dels utbildningsinsatsen ur ett organisationsteoretiskt perspektiv. Vi har valt att använda oss av organisationsteori för att analysera resultatet i denna undersökning. Inom organisationsteori finns ett flertal perspektiv, i denna uppsats ligger fokus på det kulturella perspektivet och Human Relations eftersom dessa lyfter betydelsen av anställdas förståelse och engagemang för ett lyckat förändringsarbete. Vi har valt att använda oss av John Kotters förändringsmodell (Bolman & Deal, 2015) samt Fowelins (2012) fyra faser i ett förändringsarbete. Undersökningen gällande utbildningens innehåll baseras på Vygotskijs sociokulturella perspektiv på kommunikation och språkutveckling och att lärande och utveckling är beroende av interaktion och kommunikation. När människor samspelar och deltar i ett sammanhang ges möjligheter för kunskaper att utvecklas. Scaffolding (stöttning) kan ses som en central utgångspunkt i denna undersökning. Precis som ett hus behöver byggställningar under byggtiden, behöver människan stöd och stöttning i sin utveckling och lärande av ämnen som ligger precis utanför hennes förmåga, den proximala utvecklingszonen, eller utmaningszonen (Säljö, 2000). Undersökningen grundar sig på en kvalitativ ansats i form av insamlat material utifrån både enskild intervju och intervju i fokusgrupp.Resultat och specialpedagogiska implikationerUndersökningen visar att TAKK som kommunikationsförstärkning uppfattas av både förskolechefer och specialpedagoger som ett verksamt verktyg för barns kommunikation och språkutveckling. Förskolecheferna menar att de tydligt ser att det är gynnsamt för barn att pedagogerna medvetet förstärker språket. Genom att studera TAKK-utbildningen som ett förändrings/förbättringsarbete utifrån John Kotters (Bolman & Deal, 2015) förändringsmodell kombinerat med Fowelins (2012) förändringsmodell har vi funnit att ett sådant arbete måste få ta tid och att det är viktigt att både leda och lära långsamt. Under processens gång gäller det att ledare kan hålla i och förmedla sin vision om vad som kommer att förändras när målet är nått och varför förändringen är viktig ur ett verksamhetsperspektiv. Specialpedagogerna i denna undersökning har märkt av att det används mer och mer TAKK i många av kommunens förskoleverksamheter, särskilt på avdelningar som har många små barn och även i de verksamheter som har barn med annat modersmål än svenska.
|
5 |
Hur skapas meningsfullhet med AKK i anpassad grund- och gymnasieskola? : - Intervjustudie med fokus på lärares tankarEngelcrona, Annika, Peterson, Ulrika January 2023 (has links)
Det behövs en god lärmiljö som är anpassad utifrån elevernas behov för att elever ska lära och utveckla sina kunskaper (Skolverket, 2022). För bästa förutsättningar till lärande behöver eleverna känna KASAM som står för Känsla Av SAMmanhang. Det innebär att eleverna behöver känna begriplighet meningsfullhet och hanterbarhet under skoldagen (Antonovsky, 2005). I anpassad grundskola och gymnasieskola behöver elever stöttning i sin kommunikation, då de kan ha svårt att uttrycka sig. Det är viktigt att de får denna stöttning eftersom alla elever har rätt att uttrycka sina känslor och tankar, samt att få en förståelse för samspel och sin omgivning (Socialdepartementet, 2008). Vi har erfarenhet av att det ibland saknas verktyg och kompetens inom alternativ kompletterande kommunikation, AKK i anpassad grund- och gymnasieskola. Syftet med studien var att ta del av lärarnas tankar om hur de med hjälp av alternativ kompletterande kommunikation (AKK) gör skoldagen meningsfull för elever som läser mot ämnesområden på anpassad grundskola- och gymnasieskola. Vi har använt oss av en kvalitativ ansats i studien. Vi har samlat in data genom semistrukturerade intervjuer med tio lärare med lärarlegitimation som arbetar på anpassad grundskola eller anpassad gymnasieskola. För att analysera datainsamlingen gjorde vi en tematisk analys. Följande teman framkom under analysen: ta tillvara på elevernas intressen för att skapa begriplig, hanterbar och meningsfull undervisning; självständighet i skolan och i framtiden; lärarens förutsättningar att skapa begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet för eleverna. Resultatet i denna studie visade att samtliga tio lärare arbetade med förtydligande pedagogik och AKK på olika sätt. Det var vanligt förekommande med bilder, tecken som stöd samt föremål i alla verksamheter och användes i samtliga ämnesområden. Lärarna uppfattade att det var lättast att skapa meningsfullhet, hanterbarhet och begriplighet med stöd av AKK i hem- och konsumentkunskap, vardagsaktiviteter, idrott och hälsa, motorik samt estetisk verksamhet. Det berodde på att undervisningen ofta var i en annan lokal som exempelvis idrottshall eller i ett kök där tillhörande föremål som bollar eller köksredskap fungerade som signaler inför kommande aktiviteter.
|
6 |
Bildstöd - på vilka grunder? : Analys av några exempel på bildstöd i anpassad grundskolaEriksson, Katrin, Dahlberg, Christine January 2023 (has links)
No description available.
|
7 |
Estetiska läroprocesser och användningen av AKK i förskolan : En undersökning av dess inverkan på barns kommunikation och lärande / The aesthetic learning process and use of AAC in preschool : An investigation of its impact on children´s communication and learningSandberg Sundqvist, Cornelia January 2024 (has links)
Syftet med studien har varit att undersöka förskollärares uppfattningar och beskrivningar av alternativ kompletterande kommunikation (AKK) och deras uppfattningar på att appliceras AKK i estetiska lärprocesser. Studien har genomförts med hjälp av en kvalitativ forskningsmetod, där tre legitimerade förskollärare har valts ut genom ett bekvämlighetsurval, kriteriestyrt urval och har intervjuats med hjälp av en intervjuguide. Förskollärarna intervjuades kring deras uppfattningar och beskrivningar av AKK samt vilka möjligheter och utmaningar de anser framträder i deras arbete med AKK och estetiska lärprocesser. Studiens teoretiska utgångspunkt var det sociokulturella perspektivet, Reggio-Emilia filosofin samt det insamlade data har analyserats med stöd av en fenomenografisk analysansats som är central för att synliggöra människors uppfattningar av olika fenomen. Resultatet visade på att förskollärarna planerade och genomförde estetiska aktiviteter utifrån deras intressen och vad de var bekväm med att undervisa. Resultatet visade även att samtliga förskollärare uppskattade AKK och de möjligheter som AKK erbjuder barnen. Resultatet visade även de utmaningar som förskollärarna belyste i relation till AKK samt att de applicerar AKK främst vid introduktion av estetiska aktiviteter och mer sällan under själva aktiviteten. Tiden var en utmaning som förskollärarna belyste i resultatavsnittet. Utöver de möjligheter och utmaningar som förskollärarna belyste, visade resultatet på att förskolor behöver utbilda fler pedagoger i arbetet med AKK, detta beror på att vetenskapen, tillvägagångssätten och kunskapen är i ständig utveckling och det gäller att pedagogerna följer med i utvecklingen. Resultatet visar även en betydande skillnad mellan hur förskolor arbetar med AKK beroende vilken barngrupp de har. Resultatet har sedan analyserats empiriskt och teoretiskt och diskuterats i relation till tidigare forskning som studien lyfte i bakgrundsavsnittet. En av studiens slutsatser var att det behövs mer kunskap rörande AKK i förskolan, fokuset ligger främst på tecken som alternativ kompletterande kommunikation (TAKK) och bildstöd. Det behövs mer varierande tillvägagångssätt och arbetssätt gällande AKK. Studien avslutas med förslag på tidigare forskning som jag vill forska mer kring och detta är estetiska lärprocesser och dess betydelse för de yngre barnens språkutveckling.
|
8 |
"Barn som får vara med är tryggare" : att använda bildstöd vid vård av barn inom ögonsjukvård. En intervjustudie. / ”Children who are allowed to participate feel more secure” : to use image support for the care of children in eye care. An interview study.Johansson, Malin, Larsson Majdandzic, Johanna January 2020 (has links)
Barn är en stor patientgrupp inom ögonsjukvård, vilka har behov av att känna trygghet exempelvis genom att få förberedande information. För att möjliggöra detta krävs att barnet får möjlighet att kommunicera på sin nivå. Alternativ kompletterande kommunikation som till exempel bildstöd kan vara en möjlighet att ge barnet förutsättningar för att få sin röst hörd. Syftet med studien var att undersöka sjuksköterskors uppfattningar om att använda bildstöd i omvårdnaden av barn inom ögonsjukvård. En kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats genomfördes där sex ögonsjuksköterskor och två allmänsjuksköterskor intervjuades med hjälp av semistrukturerade frågor. Data analyserades med hjälp av kvalitativ innehållsanalys, vilket resulterade i tre huvudkategorier: Barnet i centrum, Bildstödets betydelse, och Viljan att använda bildstöd. I resultatet framkom att ögonsjuksköterskan använder bildstöd i låg grad. Det fanns ett intresse för att börja använda sig av och implementera bildstöd. Genom att använda bildstöd kan barnet förberedas inför sitt besök och på så sätt skapas trygghet samt främjas kommunikation. Genom att göra barnets röst hörd skapas möjlighet att arbeta utifrån ett barncentrerat perspektiv. Då tidigare erfarenhet av bildstöd inom ögonsjukvård är bristfällig var det av stor vikt att utforska ämnet vidare. / Children are a large patient group in ophthalmic care. Children have a need to feel secure and have access to introductory information. To enable this, the child must be able to communicate at his or her level. Alternative augmentative communication such as image support may be an opportunity for the child to have their voice heard. The purpose of the study was to investigate nurses' perceptions of using image support in the care of children in ophthalmic care. A qualitative study was conducted with an inductive approach where six ophthalmic nurses and two registered nurses were interviewed with the help of a semi-structured questionnaire. Data was analyzed using content analysis, which resulted in three main categories: The child in focus, The meaning of image support and The willingness to use image support. The result showed that the ophthalmic nurse uses image support to a low degree. They showed an interest in using image support and implementing it in their routines. The use of image support provided security for the child by making them more prepared for the visit as well as promoted communication with the child. The thesis showed that by making the child's voice heard, the opportunity to work from a child-centered perspective was increased. As previous experience of image support in ophthalmic care is inadequate, it is of great importance to explore this subject further.
|
9 |
AKK som tydliggörande pedagogik : en studie om förskollärares perspektiv / ACC as clarifying pedagogy : a study on preschool teachers' perspectivesPettersson Nilsson, Annika, Olsson, Des January 2023 (has links)
Idag visar allt fler forskningsresultat på de språkutvecklande vinsterna hos samtliga barn när verksamheter bedrivs med AKK som komplement. AKK är ett paraplybegrepp som innefattar bland annat bildstöd och tecken som stöd, där olika AKK-system visualiserar språket. Syftet med denna studie har varit att undersöka förskollärares inställningar till användande av AKK, samt vilka förutsättningar de anser sig ha för att naturligt kunna använda sig av AKK i undervisningen. Genom kvalitativa intervjuer har vi kunnat se likheter och olikheter i förskollärarnas kunskaper och sätt att använda AKK, likväl som vi delgetts deras tankar kring ämnet. Studiens resultat visar att förskollärare generellt har en god inställning till AKK och dess arbetsformer, men att verksamhetens arbete oftast endast innefattar arbete med bildstöd. Dagens förskollärare har väldigt olika förutsättningar för att kunna bedriva undervisning med AKK inkluderat, vilket kan ge konsekvenser. Studien påtalar vikten av kompetenshöjande fortbildningsmöjligheter för våra pedagoger, och tidigare forskning visar att pedagoger som är duktiga på AKK har lättare att uppmärksamma behov och anpassa lärmiljöerna på ett sätt som inkluderar alla barn. I studien framkommer också hur både barngruppens och arbetslagets konstellation påverkar hur arbetet med AKK tar vid, samtidigt som resultatet visar på förskollärarnas insikt om fördelarna med AKK oavsett vilka uttalade behov som finns. / Today, more and more research results show the language development gains of all children when activities are conducted with ACC as a supplement. ACC is an umbrella concept that includes image support and signs as support, where different ACC systems visualize the language. The purpose of this study has been to examine preschool teachers' attitudes towards using ACC, as well as what conditions they consider to have to be able to naturally use ACC in teaching. Through qualitative interviews, we have been able to see similarities and differences in the preschool teachers' knowledge and ways of using AKK, as well as their thoughts on the subject. The results of the study show that preschool teachers generally have a good attitude towards ACC and its working methods, but that the organization's work usually only includes work with image support. Today's preschool teachers have very different conditions for being able to teach with ACC included, which can have consequences. The study points to the importance of competence-enhancing continuing education opportunities for our pedagogues, and previous research shows that pedagogues who are good at ACC have an easier time paying attention to needs and adapting learning environments in a way that includes all children. The study also shows how the constellation of both the children's group and the work team affects how the work with AKK takes place, while the results show the preschool teachers' insight into the advantages of ACC regardless of the stated needs.
|
10 |
Arbetssätt för en likvärdig språkutveckling hos barn i behov av särskilt stöd i förskolan : En hermeneutisk forskningsstudieHofvander, Cassandra, Lindgren, Noak January 2019 (has links)
Syftet med studien är att få en djupare förståelse för förskollärares tolkning av vilka arbetssätt de använder för att erbjuda en likvärdig språkutveckling för barn i behov av särskilt stöd. Detta undersöktes med forskningsfrågan; vad har förskollärare för föreställningar om en likvärdig språkutveckling och sitt arbete med språkutveckling hos barn i behov av särskilt stöd. Studien utgår ifrån hermeneutik som teori och metod samt genomfördes med semistrukturerade intervjuer. Utifrån studiens resultat framkom det att förskollärares arbete mot en likvärdig språkutveckling utgår ifrån användande av olika arbetssätt. Forskning samt studiens resultat pekar på att barn i behov av särskilt stöd gynnas av alternativa kommunikativa arbetssätt för att uppnå en likvärdig språkutveckling i förskolan.
|
Page generated in 0.1533 seconds