Spelling suggestions: "subject:"avkodningsförmåga"" "subject:"avkodningsförmågan""
1 |
Nu hinner jag med hela texten på TV! : En interventionsstudie av sex sjätteklassares läsutveckling efter åtta veckors avkodningsträning med BRAVKOD.Persson, Åsa January 2013 (has links)
Studien syftade till att undersöka hur läsförmågan, med avseende på avkodning av enstaka ord samt läsning av sammanhängande text, hos sex elever med avkodningssvårigheter, påverkades av en åtta veckor lång intervention med träningsprogrammet BRAVKOD, samt hur eleverna upplevde arbetet med metoden. Studien genomfördes som en intervention med för- och eftertest samt med hjälp av en enkät och ett efterföljande samtal. Testresultaten behandlades kvantitativt och enkäterna med de tillhörande samtalen utgjorde ett kvalitativt komplement till testresultaten. På de tester som avsåg att mäta avkodningsförmåga av enstaka ord förbättrades interventionsgruppens resultat mer än kontrollgruppens på samtliga test utom ett. Störst förbättring kunde ses på avkodningshastigheten, medan korrektheten var svårare att påverka. Den del av studien som handlade om att undersöka läsflyt, visade inga framsteg för interventionsgruppen i jämförelse med kontrollgruppen. Den individuella variationen var stor och i den här studien förefaller den elev som varit i allra störst behov av att förbättra sin avkodningsförmåga varit den som förbättrat sina resultat mest. Eleverna var över lag nöjda med upplägget och metoden och samtliga gav uttryck för att deras läsförmåga förbättrats. Tre elever önskade mer variation i träningen. En elev upplevde det jobbigt att gå ifrån sitt ordinarie sammanhang för att få extra stöd.
|
2 |
Läsutvecklingsarbetet LiV : en strävan efter en likvärdig utbildning / The reading development project LiV : a quest for an equal educationBengtsson, Malin, Donaldsson, Lovisa January 2020 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur Läsutveckling i Varberg, LiV, praktiseras på kommunens olika skolor samt att undersöka hur LiV-handledare arbetar för att träna elevers avkodningsförmåga. Studien syftar också till att undersöka om Läsutveckling i Varberg, LiV, bidrar till en mer likvärdig utbildning. Läsutveckling i Varberg, LiV, är ett långsiktigt utvecklingsarbete som startade år 2010. LiV syftar till att alla elever ska ges förutsättningar att utveckla en god läsförmåga i grundskolans årskurs 2, där fokus speciellt är riktat på avkodningsförmågan. Studiens tre grundläggande frågeställningar är ”Vilka förutsättningar har LiV-handledare för att föra vidare sin kunskap om läsutveckling till kollegiet?”, ”Hur ser språk-, läs- och skrivutvecklarna samt LiV-handledarna på de metoder som förespråkas och används för att öka elevers läsutveckling?” och ”Vilka konsekvenser får en kommunstyrd satsning som LiV på elevers läsutveckling?”. Studien är utformad utefter en kvalitativ metod där totalt sex informanter har intervjuats genom semistrukturerade intervjuer. Urvalet bestod av fyra verksamma lärare från olika skolor i Varbergs kommun samt kommunens två språk-, läs- och skrivutvecklare. Strukturen för analysen i studien följer ett fenomenografiskt tillvägagångssätt som syftar till att undersöka och beskriva informanternas uppfattningar och erfarenheter av läsutvecklingsarbetet LiV. Resultatet visar att lästräning, med Rydaholmsmetoden, under korta och intensiva arbetspass, främjar elevernas läsutveckling. Det framkommer att läsutvecklingsarbetet LiV är beroende av rektorerna som är viktiga nyckelpersoner för att föra arbetet vidare på respektive skola. Resultatet visar att fortbildningen som ges är värdefull men att LiV-handledarna ser det som problematiskt att finna tid till att handleda övriga kollegor. Studien visar också att läsutvecklingsarbetet LiV bidrar till positiva erfarenheter och upplevelser för lärare i Varbergs kommun. Genom resultatet går det också att utläsa att LiV är effektfullt och att det har genererat i goda resultat för elever i årskurs 2. Det framkommer också att resultatet påverkas av olika faktorer. Sådana faktorer kan vara upptagningsområde, lärmiljöer, rektorbyten, lärarbyten samt socioekonomiska faktorer vilket är viktigt att ha i beaktning.
|
3 |
Upprepad läsning och dess effek för elevens avkodningsförmåga och läshastighet : - En kvantitativ och kvalitativ studie för årskurs 4-6Eriksson, Sofie January 2020 (has links)
Syftet med arbetet var att studera effekten av intensivläsningsmetoden upprepad läsning och dess effekt för elevens avkodningsförmåga och läshastighet. Frågeställningarna studien utgått från är följande: Hur kan intensivläsning utveckla elevernas avkodningsförmåga och därav öka elevernas läshastighet? Vilket resultat ger intensivläsningsmetoden för elevernas läshastighet? Hur upplever eleverna intensivläsningsmetoden? För att få svar på ovanstående frågor genomfördes en intensivläsningsperiod med 8 elever från grundskolans årskurs 4–6. Intensivläsningsperioden omfattades av 10 enskilda träffar mellan pedagog och eleverna i interventionsgruppen. Utöver dessa elever fanns även en kontrollgrupp på 8 elever som endast genomförde två kvantitativa test. I resultatet av undersökningen visade alla elever i interventionsgruppen förbättrade resultat vid det avslutande ordavkodningstestet till skillnad från kontrollgruppen där resultatet var mer spritt. Genom kvalitativa intervjuer beskrev eleverna deras uppfattning av intensivläsningsmetoden. Genomgående märkte eleverna i interventionsgruppen positiva resultat.
|
4 |
Kod 9 : En interventionsstudie med intensiv, upprepad parläsning i helklass / Code 9 : An intervention study with intensive, repeated paired reading in the classroomKarlsson, Marie, Jonsson, Anneli January 2019 (has links)
The aim of the study was to investigate if an intensive, repeated, paired reading intervention consisting of three minutes of reading three times a day could improve student decoding skills of all students, including those in language difficulty. In 2016, Hylén Landström showed that a reading intervention of two minutes twice a day did not result in an improvement in student decoding skills. Following Hylén Landström, the students in the present study read in pairs for three minutes each, three times a day for six weeks. Thus, the students read for five minutes more each day than the students in Hylén Landström’s study. The results show an improvement in decoding skills for most students after the intervention. To assess the sustainability of teaching method, the students completed questionnaires and teachers participated in interviews. All the students were positive to the method, and all teachers saw the benefits of the teaching and learning approach. Clear classroom routines surrounding the method are necessary for maximum sustainability. In sum, by increasing the length and number of reading sessions per day produced improvements in decoding skills, particularly for younger students, those in difficulty, and second language speakers.
|
5 |
Att avkoda text : En intervjustudie om hur 4–6 lärare tolkar begreppet avkodning och vilka strategier de anser sig använda när de undervisar i avkodningSmalsjö, Rebecca January 2022 (has links)
Många elever saknar en god avkodningsförmåga när de börjar i årkurs fyra och klarar därför inte att läsa med god hastighet. Syftet med denna studie är att undersöka en utvald grupp på fem lärare och en specialpedagogs uppfattningar om begreppet avkodning av text och hur dessa deltagare anser att elever kan utveckla sin avkodningsförmåga. Forskning visar att allt fler elever inte klarar av att läsa längre sammanhängande texter och att en bristande avkodningsförmåga bidrar till att eleven läser långsamt och inte utvecklar ett läsflyt. Det kan leda till att elever får problem att tillägna sig längre texter när de börjar årkurs 4, där texterna ofta blir längre och mer komplexa. Som teori har det sociokulturella perspektivet använts med språket som verktyg och det sociala samspelet som centrala begrepp. Studien är en kvalitativ intervjustudie som har genomförts med fem lärare och en specialpedagog som deltagare. Intervjufrågorna var halvstrukturerade vilket gav utrymme för följdfrågor och fördjupningar. Resultatet av studien visar att flera av deltagarna saknade specifika undervisningsstrategier för att utveckla avkodningsförmågan. De angav dock att läshastighet, läsflyt och läsförståelse var förmågor de ansåg var viktiga att eleverna hade med från den tidigare läsinlärningen. Vidare beskrev flera av deltagarna att läshastighet och läsförståelse var förmågor som de ofta upptäckte att eleverna hade problem med i början av årkurs 4. / <p>Inriktning svenska</p>
|
6 |
Hur kan avkodningsförmågan främjas? : En litteraturstudie om avkodningsutvecklingen i svenskundervisningen i årskurs F-3. / How can the ability to decode be promoted? : A literature study on decoding within the Swedish Subject Years F-3.Landing, Noomi, Stenfeldt, Wendela January 2023 (has links)
Läsning är en komplex aktivitet som består av många dimensioner och processer, bland annat avkodning. I de tidiga skolåren är avkodning en stor del av läsinlärningen. Det är den del av läsningen där skriftspråkets princip eller kod används för att komma fram till vilket ord som är skrivet. Om en elev har svårigheter måste skolan tidigt uppmärksamma dem. Mot denna bakgrund syftar föreliggande litteraturstudie till att undersöka avkodningsförmågan hos elever i grundskolans yngre åldrar. Syftet med litteraturstudien är att belysa hur lärare kan arbeta för att främja avkodningsförmågan samt vad lärare kan göra för att förebygga att avkodningssvårigheter uppstår. Resultatet visar att lärarkompetens, kartläggning samt tidiga insatser är av stor vikt för en god läsutveckling. Forskningen belyser att kontinuerlig kartläggning av elevers avkodningsförmåga är av stor vikt för att eleven ska få möjlighet till extra anpassningar och stöd vid behov.
|
7 |
Parläsning i helklass på mellanstadiet : En undervisningsdesign för strukturerad avkodningsträning i RtI-modellens lager 1Hökenklo, Angelica, Gustafsson, Anna January 2023 (has links)
Läsförmågan hos elever i svenska skolan sjunker och alla elever som kommer till mellanstadiet har inte utvecklat en automatiserad avkodningsförmåga. En begränsad avkodningsförmåga som kvarstår ända upp till mellanstadiet kan leda till svårigheter att inhämta kunskaper i skolans samtliga ämnen eftersom läsningen behövs för attlära genom läsning. Elever på mellanstadiet behöver därför erbjudas strukturerad avkodningsträning, något som inte alltid görs delvis på grund av avsaknad avspecialpedagogiska resurser, träningstid och kompetensbrist. Syftet med föreliggande studie var att undersöka om en undervisningsdesign som erbjuder strukturerad avkodningsträning i RtI-modellens lager 1 på mellanstadiet kan ge positiv effekt på samtliga elevers avkodningsförmåga. Eftersom studier visat att en förbättrad avkodningsförmåga även kan förbättra läsförståelsen mäts även denna förmåga. I studien, som omfattade 16 strukturerade träningspass i par under fyra veckor, ingick 62 elever i interventionsgruppen och 18 elever i jämförelsegruppen. Studien hade en mixed-methods design där effekten av avkodningsträningen i interventionen analyserades kvantitativt och de deltagande lärarnas upplevelser analyserades kvalitativt. Resultaten har visat att undervisningsdesignen Parläsning i helklass på mellanstadiet haft positiv effekt på avkodning och att den är användbar. Studien visade även att undervisningsdesignen kräver pre-test och post-test för att upptäcka och erbjuda elever med misstänkta läs- och skrivsvårigheter insatser enligt RtI-modellens olika lager.
|
8 |
Talsyntes Påverkan på Mellanstadieelevers Textförståelse : En kvantitativ, Explorativ Studie / The Influence of Speech Synthesis on Middle School Students' Text Comprehension : A Quantitative, Explorative StudyDoweyko Nilsson, Maggie, Göransson, Ellinor January 2021 (has links)
Aim and research questions: The study examined how text comprehension of middle school students in Sweden changed depending on the modalities of reading and speech synthesis. Impact on the outcome based on factors such as decoding ability, working memory, gender and multilingualism were examined. A new text comprehension test was evaluated. Method: Questionnaires and measuring instruments including the text comprehension test were used in an in-group design. Results: In the given sample (N=94), reading generated best results on the text comprehension test in comparison to speech synthesis. The effects were strongest in the group with weaker decoding ability. No significant correlations were found when working memory or gender was taken into account. The results of the study showed that monolingual participants got better results on the text comprehension test after speech synthesis than multilingual participants. Conclusion: The study found significant differences between modalities, where reading generated better results on the text comprehension test than speech synthesis. Multilingual children scored significantly lower with speech synthesis than monolinguals. Further studies are required. / Syfte och frågeställningar: Studien undersökte hur textförståelsen hos mellanstadieelever i Sverige förändrades beroende på modaliteterna läsning respektive talsyntes. Påverkan på utfallet utifrån faktorer som avkodningsförmåga, arbetsminne, könstillhörighet och flerspråkighet undersöktes. Ett nytt textförståelsetest utvärderades. Metod: Frågeformulär och mätinstrument inklusive textförståelsetestet användes i en inomgruppsdesign. Resultat: I givet urval (N=94) gav läsning bäst resultat på textförståelsetest i jämförelse med talsyntes. Effekterna var starkast i gruppen med svag avkodningsförmåga. Inga signifikanta korrelationer hittades när hänsyn togs till arbetsminne eller könstillhörighet. Studiens resultat visade att enspråkiga deltagare fick bättre resultat på textförståelsetestet efter talsyntes än flerspråkiga deltagare. Slutsats: Studien fann signifikanta skillnader mellan modaliteterna, där läsning gav bättre resultat på textförståelsetest än talsyntes. Flerspråkiga barn fick signifikant sämre resultat med talsyntes än enspråkiga. Vidare studier krävs.
|
9 |
Lärares val av metod i tidig läsinlärning : En intervjustudie av yrkesverksamma lärare i årskurserna F-3Boberg, Matilda, Ekery, Louise, Eriksson, Linda January 2023 (has links)
Studien belyser läsinlärningens betydande roll för varje elevs läsförmåga, med syfte att undersöka vilka metoder lärare använder i den tidiga läsinlärningen för att elever ska utveckla fonologisk medvetenhet i årskurserna F-3, samt vilka strategier som skapar motivation i läsinlärningen. Det resulterade i frågeställningarna: Vilka metoder och undervisningsmoment i den tidiga läsinlärningen använder lärare inom årskurserna F-3 för att utveckla elevernas fonologiska medvetenhet? Hur skapar lärare strategier för att underlätta för och motivera elevers läsinlärning? Bakgrund och tidigare forskning presenterar olika läsinlärningsmetoder i syfte att ge läsaren goda kunskaper om forskningsområdet. Semistrukturerade intervjuer med 14 verksamma lågstadielärare ligger till grund för vår empiri. Empirin vägs samman med tidigare forskning i diskussionsdelen och utifrån ett pragmatiskt perspektiv och “lära genom görandet” som teoretiskt perspektiv. Via empirin framkom tre teman; arbete med elevaktiva övningar, lärares struktur på läsundervisningen och lärarnas arbetssätt och mätning gällande progression av avkodningsförmågan. Resultatet visade att samtliga lärare använder olika läsinlärningsmetoder och undervisningsmoment för att skapa kreativa och elevaktiva lektioner, där strategier som rim och ramsor, stavelseträning, kooperativa övningar, Bornholmsmodellen, Fonomix och andra språklekar innefattas. Genom att utveckla den fonologiska medvetenheten förbättrades elevernas läsflyt. Studien visade att lärarna inte använder endast en läsinlärningsmetod, utan valde ut delar av metoderna som de ansåg vara mest framgångsrika och givande för eleverna. Genom att lärarna arbetade varierat och använde mycket repetition i undervisningen skapades glädje och motivation, vilket ledde till att eleverna utvecklade ett intresse genom att de fick vara delaktiga i sin egen utveckling av den fonologiska medvetenheten. / The purpose of this study was to highlight the significant role that learning how to read has in each pupil's life. This study aims to examine which methods teachers use in grades F-3, when the pupils are learning how to read, to get them to be skillful readers and form phonological awareness. The study also examines which strategies teachers use to motivate early reading. This resulted in the questions: What methods and tools do teachers use in grades F-3, when pupils are learning to read and develop their phonological awareness? How teachers use strategies to aid and motivate pupils' early reading ability? The study is based on semi-structured interviews with fourteen working primary school teachers. The study holds a pragmatic perspective, with “learning by doing” as a theoretical perspective. Through the analysis of the empirical data three themes emerged: teaching with pupil active exercises, teacher's structure of reading instruction and how teachers work and measure the progression of pupils' decoding skills. The study concluded that all teachers use different reading strategies and teaching tools to create creative and pupil engaged lessons, where work with rhymes, syllable training, cooperative exercises, the Bornholm model, Fonomix and other language games are included. When phonological awareness has developed, pupils showed better reading fluency and higher results in reading exercises. The study shows that the teachers do not only use one method when the pupils are learning to read. Instead, teachers selected parts of different methods that they consider to be the most successful, effective, and most rewarding exercises for the pupils. Because the teachers worked variedly and used a lot of repetition, joy and motivation were created, which led to the students developing an interest by being able to participate in their own development of phonological awareness.
|
Page generated in 0.0754 seconds