381 |
Anhörigas upplevelser när en familjemedlem flyttar till ett särskilt boende för äldre : Relatives’ experiences when a family member move to a residential home for older peopleEdholm, Miriam, Westin, Lisett January 2016 (has links)
Bakgrund: Omorganisation inom vården ställer högre krav på anhöriga då fler vårdas i hemmet. Därför behövs mer kunskap om anhörigas situation för att stärka familjehälsan. Syfte: Syftet med studien var att belysa hur anhöriga upplever sin situation i flyttprocessen före, under och efter flytten av en vårdbehövande familjemedlem till ett särskilt boende för äldre, vilket framkom vid hälsostödjande familjesamtal. Metod: Åtta familjer deltog i en samtalsserie av tre samtal. Samtalen analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Huvudresultatet visade på att före flytten upplevdes livssituationen som ohållbar med ett krävande ansvar. Under flytten upplevdes både känslor av frid och frustration. Efter flytten upplevdes sorg, varierat förtroende för boendet, att de anhöriga ville behålla relationen med den vårdbehövande och en förändrad familjesituation. Slutsats: Anhörigas upplevelser var varierande under flyttprocessen. Distriktsköterskan bör vara synlig och finnas som stöd.
|
382 |
Patienters erfarenheter av att leva med venösa bensår – En litteraturstudie : En litteraturstudie / Patients Experiences of Living with Venous Leg Ulcer : A Literature ReviewCarlenius, Maria, Pasma, Sarah January 2016 (has links)
I hälso- och sjukvården är det vanligt förekommande med patienter som har venösa bensår vilka oftast kräver långa behandlingstider. Olika patologiska orsaker finns till venösa bensår och kan förekomma i olika åldrar, vanligast bland äldre. Venösa bensår kan förutom ålderdom eller trauma orsakas av försämrad blodcirkulation och immunförsvar. Sjuksköterskan har en viktig roll i omvårdnaden av dessa patienter som kräver kunskaper både praktiskt och teoretiskt men också förståelse för människan som lider av venösa bensår. Venösa bensår med lång läkningstid medför stort lidande i personernas liv och påverkar de flesta delar i det dagliga livet. Syftet med denna litteraturstudie var att få kunskap om patienters erfarenheter av att leva med venösa bensår. Niovetenskapliga artiklar analyserades utifrån en kvalitativ induktiv manifest ansats och resulterade i sex huvudkategorier: att leva med smärta och känslor av hopplöshet inför läkning; att leva med nedsatt rörelseförmåga och förlust av aktivitet; att få en förändrad kroppsuppfattning; att drabbas av sociala förändringar i livet; att möta och känna förtroende för vårdpersonal; att främja hälsa och läkning i sin egenvård. Slutsatsen i denna litteraturstudie är att individer tillåts och prioriteras att få en adekvat klinisk bedömning, information om sitt sjukdomstillstånd och behandlingar. Det är viktigt att vårdgivaren ger stöd och kontinuitet i vården vilket kan stärka patienterna i vad gäller deras egenvård och egenmakt i omvårdnaden. Vidare är det viktigt att forskning om individers subjektiva erfarenheter implementeras i större utsträckning i den praktiska omvårdnaden av denna patientgrupp för att minska fysiskt och psykiskt lidande hos dessa.
|
383 |
Att som familj leva med autism : Analys av en självbiografi där en pappa berättar / To live with autism as a family : Analysis of an autobiography by a fatherBeck, Martina, Rittsel, Sarita January 2016 (has links)
Autismspektrumtillstånd (AST) är en medfödd eller tidigt förvärvad funktionsnedsättning. För de som lever med autism kan vardagen vara svår för hela familjen. Syftet med litteraturstudien var att beskriva en familjs upplevelser att leva med någon med autism. För detta valdes att analysera en självbiografi genom en kvalitativ innehållsanalys med manifest ansats. Analysen resulterade i 7 kategorier. Då familjen inte hade någon erfarenhet av autism väckte det mycket oro och känslor hos dem. Känslor av rädsla och ovisshet inför framtiden, att ha behov av stöd från andra och att vilja veta men inte våga inse sanningen. Hur det var att känna sig annorlunda och stigmatiserade och att inte kunna slappna av för att diagnosen är ständigt närvarande och att känna hjälplöshet och att kunna hantera vardagen och känna hopp. Det var viktigt med rutiner och noggrant organisera vardagen och förbereda den med autism inför nya situationer. Familjen var beroende av stöd och hjälp från familj, vänner, skolan, dagis, arbetsplats, hälso- och sjukvården. För sjuksköterskor är denna kunskap om bemötande väsentligt i situationer med familjer med autism. Det behövs ytterligare forskning om hur man på bästa sätt ska bemöta och kommunicera med dessa personer.
|
384 |
Hur upplever du din ålder? : Unga vuxnas syn på framtid och livsval uifrån ålderKarlsson-Wessén, Micaela January 2017 (has links)
Övergången från ungdom till vuxen har länge setts som en kritisk period i livet där stora förändringar sker och där individer ingår i en ny social roll. Studier inom bland annat sociologi har visat att normer om ålder och centrala livshändelser formar människan till att inta sociala roller. Däremot finns det mycket lite forskning som studerat den subjektiva uppfattningen av denna period i livet. Syftet med föreliggande studie var att undersöka hur unga människors egna förställningar om ålder ser ut och upplevs samt att få syn på bakomliggande normativa föreställningar om ålder. Åtta personer deltog i intervjuer där en induktiv tematisk analys användes för att tolka resultaten. Resultatet visade att unga vuxna starkt påverkas av yttre förväntningar från samhälle och omgivning. Vidare visade resultatet att dessa förväntningar skapade en stark press och stress. Studien gav en ökad förståelse för den subjektiva uppfattningen av hur normer om ålder, livshändelser och sociala roller upplevs i övergången till vuxenlivet.
|
385 |
Distriktssköterskans upplevelser av symtomlindring i palliativ hemsjukvård : - en kvalitativ intervjustudie / The district nurse´s experiences of symptom management in palliative home care : - a qualitative interview studyEiserman, Carola, Lenell, Monica January 2016 (has links)
No description available.
|
386 |
Distriktssköterskors upplevelser av samarbetet med ÄlSa-teamet i hemsjukvården / District nurses experiences of collaboration with the OPCCN-team in home care nursingEriksson, Jennie, Lindström, Marlene January 2016 (has links)
No description available.
|
387 |
Upplevelser av att leva med Parkinsons sjukdom : En litteraturstudieNilsson, Frida, Andersson, Elias January 2017 (has links)
Bakgrund: I Sverige beräknas ca 20 000 personer leva med Parkinsons sjukdom. Sjukdomen är kronisk och medför ett förvärrande motoriskt handikapp. Sjukdomen påverkar personernas livskvalité och i dagsläget finns det ingen behandling som botar sjukdomen. Eftersom sjukdomen skiljer sig från person till person krävs en ökad förståelse och kunskap för att sjuksköterskan ska kunna skapa bättre förutsättningar för en god omvårdnad. Det kan handla om att bistå med information och kunskap kring sjukdomen och göra personerna mer delaktiga i sin vård och på så vis underlätta deras livssituation. Syfte: Syftet med studien var att beskriva upplevelsen av att leva med Parkinsons sjukdom. Metod: För att besvara studiens syfte har en litteraturstudie med kvalitativ ansats använts. Resultatet baseras på elva vetenskapliga artiklar som sökts fram i databaserna PubMed och CINAHL. Artiklarnas resultat analyserade med hjälp av Graneheim och Lundmans beskrivning av innehållsanalys och mynnade ut i 193 meningsenheter. Resultat: I resultatet framkom fyra kategorier vilka var upplevelsen av kroppsliga begränsningar med underkategorierna förlust av kroppsliga förmågor och en oförutsägbar kropp; upplevelsen av sociala begränsningar med underkategorierna förlust av sociala förmågor och social skam; upplevelsen av en förändrad självbild; upplevelsen av en positiv tillvaro trots sjukdom med underkategorierna meningsfullhet, positiv inställning och kontroll över livet. Slutsats: Vid Parkinsons sjukdom upplevde personerna kroppen som begränsad och oförutsägbar vilket påverkade deras vardag. Sjukdomen påverkade även det sociala livet och den upplevda självbilden. Flera upplevde trots sin sjukdom en positiv tillvaro. Resultatet kan leda till att sjuksköterskan får en ökad kunskap kring personers upplevelse av att leva med Parkinsons sjukdom, vilket kan förbättra omvårdnaden för denna patientgrupp.
|
388 |
Sjuksköterskors erfarenheter och strategier av att vårda barn som inte talar svenska. : - En intervjustudie. / Nursing's experiences and strategies of caring for children who do not speak Swedish. : An interview study.Domeij, Emelie, Kljajic, Karolina January 2017 (has links)
Abstrakt Syfte: Att beskriva sjuksköterskornas erfarenheter och strategier av att kommunicera med barn som inte talar svenska. Bakgrund: Då invandringen i Sverige har ökat mycket de senaste åren behöver sjuksköterskornas erfarenheter kring att vårda barn som inte talar svenska belysas eftersom kommunikationen i vården är avgörande för att kunna ge en god vård. Design: Studien har en deskriptiv design med en kvalitativ ansats. Metod: Tio sjuksköterskor intervjuades i januari- februari 2017. Erfarenheten hos sjuksköterskorna var minst 2 års erfarenhet på barnavdelning eller barnmottagning. Semistrukturerade intervjuer genomfördes på två sjukhus och sedan analyserades intervjuerna med kvalitativ innehållsanalys som resulterade i tre kategorier och tio underkategorier. Resultat: Utifrån sjuksköterskornas erfarenheter och strategier skapades tre huvudkategorier: Konsekvenser av kommunikationssvårigheter, Att individanpassa utifrån patientens behov och Användning av olika hjälpmedel. Dessa kategorier framställs i tio underkategorier. Slutsats: Att inte kunna förmedla sig på ett adekvat sätt till barnen skapar frustration och oro hos sjuksköterskorna. Det finns flera olika strategier som kan användas vid kommunikation såsom kroppsspråk, bilder och tolk. / Title: Nursing's experiences and strategies of caring for children who do not speak Swedish. An interview study. Abstract Aim: To describe nurses' experiences and strategies of communicating with children who do not speak Swedish. Background: As immigration in Sweden has increased greatly in recent years nurses have experienced caring for children who do not speak Swedish highlighted due to communication in healthcare being essential to provide good care. Design: The study has a descriptive design with a qualitative approach. Method: Ten nurses were interviewed in January and February 2017. The experience of the nurses was at least 2 years of experience in the children's ward. Semi-structured interviews were conducted in two different hospitals, then the interviews were analyzed using qualitative content analysis which resulted in three categories and ten subcategories. Result: Based on the experiences and strategies of nurses, three main categories were created: Consequences of communication difficulties, Individualization based on patient needs and The use of various aids. These categories are then divided in to ten subcategories. Conclusion: Being unable to communicate adequately with the children creates frustration and concern among nurses. There are several different strategies that can be implemented for communication, such as body language, images and interpreters.
|
389 |
Äldre personers upplevelser av att leva med depression : - En litteraturstudieLarsson, Emmelie, Engvall, Sofia January 2017 (has links)
Åldrandet är en naturlig del av livet och beroende på hur kroppen, psyket och det sociala livet förändras kan åldrandet både vara positivt och negativt. Aspekter som förlust av autonomi, tidigare livserfarenheter och ett minskat socialt nätverk kan leda till ett negativt åldrande, minskad livskraft och i förlängningen depression. Depression hos äldre personer kan ses som ett normalt åldrande varpå diagnos ofta uteblir. Med en ökad kunskap om hur depression kan upplevas hos äldre kan en ökad förståelse för dem fås. Denna kvalitativa litteraturstudie syftar till att beskriva äldre personers upplevelser av att leva med depression. I den kvalitativa innehållsanalysen analyserades det manifesta innehållet från de utvalda artiklarnas resultat med en induktiv ansats vilket resulterade i fem slutliga kategorier: att ha en negativ självbild och skämmas över att vara deprimerad, att leva i ett mörker och vara rädd för det okända, att vardagen blir en kamp när motivation och energi saknas, att behöva stöd och vilja mötas med förståelse samt att hitta egna vägar för att försöka må bättre i sin depression. Slutsatsen var att negativa tankar tog över den äldre personens liv och det ledde till en förändrad självbild. För att främja en återhämtning bör sjuksköterskor finnas där som stöd. En god kommunikation mellan den äldre med depression och sjuksköterskan kan patienten stärka sin självbild och öka känslan av empowerment hos denne. Vidare forskning bör fokusera på hur äldre kan få kunskap om vad depression är och behandling och återhämtning är möjlig.
|
390 |
Upplevelser av cytostatikabehandling hos kvinnor med hemmavarande barnSvensson, Sanne, Skyllberg, Johanna January 2017 (has links)
Bakgrund: Cytostatika är ett läkemedel som främst ges till cancerpatienter. Cytostatikabehandling har ett flertal biverkningar som påverkar patienten och behandlingen kräver specifik omvårdnad. Cytostatikabehandling skapar både ett kroppsligt och själsligt lidande. Varje person är unik och biverkningarna kan upplevas olika för alla som genomgår cytostatikabehandling. Vid sjukdom och behandling kan det vara svårt att bevara ett gott föräldraskap. Hela familjen påverkas av cytostatikabehandlingen och familjen blir åsidosatt. Syfte: Syftet med studien var att beskriva upplevelser av cytostatikabehandling hos kvinnor med hemmavarande barn. Metod: En kvalitativ design baserad på fyra patografier som analyserades med hjälp av Graneheim och Lundmans tolkning av en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: I resultatet framkom tre kategorier: biverkningarnas påverkan på kroppen, att leva i en känslomässig ovisshet där det tillkom två underkategorier: positiva känslor och negativa känslor och den tredje kategorin var strategier krävs för att klara av cytostatikabehandlingen. Slutsats: Cytostatikabehandling påverkar människan både psykiskt, fysiskt och socialt. Hur patienten mår och upplever cytostatikabehandlingen påverkas av omgivningen. En positiv inställning är en grundförutsättning för att klara av cytostatikabehandlingen. Att ha en strategi kan underlätta och vara till hjälp för att klara av behandlingen. Ytterligare forskning skulle kunna göras kring hur barnen upplever mammans behandlingsperiod.
|
Page generated in 0.0297 seconds