Spelling suggestions: "subject:"kriskommunikation"" "subject:"kriskommunikatioin""
231 |
"Jag är helt enkelt en parasit som ska utrotas!" : En retorisk analys av Paolo Robertos kriskommunikation efter Insats torsk / ”I'm simply a parasite to be eradicated!” : A rhetorical text analysisof Paolo Roberto’s crisis communication after Insats torskLöfstedt, Matilda, Windell, Maja January 2022 (has links)
Studien “Jag är helt enkelt en parasit som ska utrotas!” ämnar analysera TV-profilen och entreprenören Paolo Robertos kriskommunikation i samband med den förtroendekris som uppstod när han greps för sexköp i polisoperationen Insats torsk våren 2020. Syftet med studien är att undersöka hur en offentlig svensk person hanterar och kommunicerar en kris som drabbar det personliga varumärket och personens image. Undersökningen är en kvalitativ retorisk textanalys och utgår från teorier som image repair theory och retorikens appellformer ethos, pathos och logos. I studien analyseras totalt sex uttalanden av Paolo Roberto som berör krisen. Fem av dessa uttalanden gjordes i direkt anslutning till krisen och ett uttalande skedde ett år efter händelsen. Resultatet av studien visar att Paolo Roberto tillämpar flera olika försvarsstrategier och retoriska övertalningsmedel i sin kriskommunikation. Analysen visar att Roberto använder fem av totalt 14 image repair-strategier: ta på sig hela skulden, tillrättaläggande, provokation, hänvisa till ett högre syfte och minimering. Ta på sig hela skulden är den strategi som förekommer oftast i Robertos uttalanden men det är endast i ett uttalande som han faktiskt ber om ursäkt. Strategierna provokation och tillrättaläggande används också frekvent i kriskommunikationen. Studien visar också att Roberto tillämpar retorikens appellformer i syfte att stärka sin argumentation och återfå förtroende och anseende. Alla uttalanden präglas starkt av pathos och Roberto försöker väcka känslor av sympati och framställer sig själv som ett offer i situationen. Det finns även inslag av ethos i kommunikationen. Logos förekommer endast i ett uttalande. Utifrån analysen går det dessutom att konstatera att kriskommunikationen, till viss del, förändrats över tid. Strategin minimering används exempelvis enbart i det sista analyserade uttalandet som ägde rum ett år efter händelsen . / The study ”I am simply a parasite to be eradicated!” aims to analyze the television personality and entrepreneur Paolo Roberto´s crisis communication in relation to the crisis of confidence that occurred when he was arrested for purchasing sexual services in the police operation Insats Torsk in the spring of 2020. The purpose of the study is to investigate how a public Swedish profile handles and communicates a crisis that affects the personal brand and the image of the person. This study uses a qualitative rhetorical text analysis and emanates from theories like image repair theory and the rhetorical appeals ethos, pathos and logos. In the study, six statements made by Paolo Roberto in relation to the crisis are analyzed. Five of the statements were directly issued in relation to the crisis and one of the statements was made one year after the incident. The result of the study shows that Paolo Roberto applies several different defensive strategies and rhetorical persuasion methods in his crisis communication. The analysis shows that Roberto uses five out of 14 in total image repair-strategies: mortification, corrective action, provocation, transcendence and minimization. The strategy that is used the most in Roberto´s statements is mortification, but it is only in one statement he actually apologizes for his actions. The strategies provocation and corrective action are also frequently used in the crisis communication. The study shows that Roberto uses rhetorical appeals with the aim to strengthen his argumentation to be able to regain trust and reputation. All statements that were made are strongly influenced by pathos and Roberto tries to induce emotion of sympathy and draws a picture of himself where he is the victim of the situation. There are also some elements of ethos used in the communication. Logos only occurs in one of the statements. From the analysis it can also be ascertained that some parts of the crisis communication have changed over time. The strategy minimization is for example only used in the last statement that was analyzed, which occurred a year after the incident.
|
232 |
“You just don’t expect serious crisis information on a platform like Instagram.” : A qualitative study about Swedish civilians’ social media usage and information seeking behaviours in relation to crisis information. / “Man förväntar sig ju inte seriös krisinformation på en plattform som Instagram.” : En kvalitativ studie om svenskars sociala medieanvändning och informationssökande beteenden i relation till krisinformation.Johansson, Tilde, Martinsson, Ebba January 2023 (has links)
This qualitative study investigates people's media use and engagement on social media. By combining prompts material and qualitative interviews with theories such as the social mediated crisis communication model (Austin et al., 2012) and uses and gratifications theory (Katz et al., 1973; McQuail, 1984), it is delimited to drawing insights into how people themselves seek information in crisis situations but also how they prefer to get information about different crises mainly to national and local levels. These perspectives enhance the study and cover perspectives in people's behaviour regarding crisis information through different perspectives on people's media usage and behavior concerning information seeking about crises in different environments such as social media but also traditional media. Moreover, this study is centred around social media use, information seeking, information vetting, and information sharing. Further, misinformation, information sharing by influential people and organisations on digital platforms are also brought up and discussed in this study, which gives background to tendencies of motivation to people’s behaviour concerning perceiving and seeking information in a digital landscape versus traditional media. In addition, the current state of digitalisation has provided new ways of extending mass communication than more traditional communication methods such as television, radio, and newspapers (McQuail, 2010; Lindgren, 2017). In crisis, the digital landscape therefore presents an opportunity to spread and receive information, including crisis information, through means such as the Internet and social media platforms (Eriksson, 2018; Lindgren, 2017). This makes it a useful tool for organisations when it comes to crisis communication, providing more timely and punctual communication to a wider audience and stakeholders. Thus, it is important for authorities, organisations and society to understand how civilians receive and interpret the meaning of crisis information, recognising that digitalisation has evolved ways in which people receive and interpret information (Castells et al., 2007; Lindgren, 2017; McQuail, 2010). By understanding how crisis information is perceived and interpreted by individuals in the digital landscape, it enables development of effective crisis communication strategies to emerge, making it an important aspect within crisis communication research (Austin et al., 2012; Jin & Pang, 2010; Vigsø, 2016). / Denna kvalitativa studie undersöker människors medieanvändning och engagemang på sociala medier. Genom att kombinera stimulimaterial och kvalitativa intervjuer med teorier som social mediated crisis communication model (Austin et al., 2012) och uses and gratifications theory (Katz et al.,1973; McQuail, 1984) avgränsas den till insikter om hur människor själva söker information i krissituationer men också hur de föredrar att få information om olika kriser på nationell och lokal nivå. Dessa perspektiv förstärker studien och täcker in perspektiv i människors beteende kring krisinformation genom olika perspektiv på människors medieanvändning och beteende kring informationssökning om kriser i olika miljöer såsom sociala medier men även traditionella medier. Denna studie är centrerad kring användning av sociala medier, informationssökning, informationskontroll och informationsdelning. Misinformation, informationsdelning av inflytelserika personer och organisationer på digitala plattformar tas också upp och diskuteras i denna studie vilket ger bakgrund till underliggande tendenser av motivation till människors beteende när det gäller att uppfatta och söka information i ett digitalt landskap kontra traditionella medier i kontext av kris. Dessutom har digitaliseringens nuvarande tillstånd gett nya sätt att utvidga masskommunikation än mer traditionella kommunikationsmetoder som TV, radio och tidningar (McQuail, 2010; Lindgren, 2017). I kris ger det digitala landskapet därför en möjlighet att sprida och ta emot information, inklusive krisinformation, genom medel som Internet och sociala medieplattformar (Eriksson, 2018; Lindgren, 2017). Detta gör det till ett användbart verktyg för organisationer när det kommer till kriskommunikation, vilket ger mer läglig och punktlig kommunikation till en bredare publik och intressenter. Därför är det viktigt för myndigheter, organisationer men även samhället att förstå hur människor tar emot och tolkar innebörden av krisinformation, med insikt om att digitaliseringen har utvecklat ett nytt sätt för människor i hur de tar emot och tolkar information (Castells et al., 2007; Lindgren, 2017; McQuail , 2010). Genom att förstå hur krisinformation uppfattas och tolkas av individen i det digitala landskapet, möjliggör den därför utveckling av effektiva kommunikationsstrategier i kris, vilket gör den till en viktig aspekt inom kriskommunikationsforskning (Austin et al., 2012; Jin & Pang, 2010; Vigsø, 2016).
|
233 |
- Sålt vår själ...? Men det är ju precis tvärtom! : En kvalitativ studie av Oatlys kriskommunikation under krisen med Blackstone Growth. / - Sold our soul...? But it's just the opposite! : A qualitative study of Oatly's crisis communication during the Blackstone Growth crisis.Rosenblad, Vilma, Nordin, Wilma January 2023 (has links)
The purpose of this study is to examine how the oat milk company Oatly applies crisis communication strategies and rhetorical components to maintain a good reputation and legitimacy in relation to the crisis regarding the investment firm Blackstone Growth. Creating a discrepancy between the way Oatly act and the way they present themselves; Oatly is presented as a sustainable company while Blackstone has been criticized to jeopardize environmental and human rights issues. The study provides three research questions: 1) How does Oatly apply CSR to their work and how can their sustainability work be related to the company’s crisis communication? 2) How is Oatly’s crisis communication portrayed in relation to the debated crisis regarding Blackstone Growth, based on IRT and SCCT? and 3) How does Oatly use rhetorical concepts in their crisis communication to maintain and construct their reputation? The material on which the study is based consists of press releases and sustainability reports published by Oatly as well as statements published in several articles made by the company CEO and communications manager. Based on a critical approach, the theoretical framework consists of the ideas from Corporate Social Responsibility, Image Repair Theory and Situational Crisis Communication Theory. Through a critical rhetorical analysis, the material is analyzed using the theoretical framework. The findings show that there is a correlation between Oatly’s crisis communication and their sustainability work, which is characterized by a persuasive rhetorical approach.
|
234 |
Förutse företagskrisen innan den sker : - En kvalitativ studie om hur företag i olika branscher effektivt kan förebygga en företagskris på kort och lång sikt.Odin, Anna, Feratovic, Ema January 2023 (has links)
Företag blir idag mer exponerade för negativ publicitet än tidigare i och med digitaliseringens framfart. Det är därför viktigt för företag att veta hur de ska hantera den negativa publiciteten som mottages för att sedan kunna förebygga en kris och sitt företagsrykte genom väl genomtänkta strategier. Tidigare forskning jämför hur företag inom samma bransch förebygger och hanterar en företagskris. Däremot, att undersöka hur företag i olika branscher förebygger en kris är outforskat och det behövs vidare forskning kring detta ämne. Syftet med denna studie är att undersöka vilka strategier företag i olika branscher arbetar med för att förebygga en företagskris för att se huruvida olika branscher använder sig av samma strategier. Studien har använt sig av en kvalitativ studie genom semistrukturerade intervjuer med sex fallföretag varav två företag är verksamma inom samma bransch: bank-, el- och telekommunikationsbranschen. Resultatet visar att företagen strävar efter samma mål genom samma strategier men utförandet kan skilja sig åt efterom de har olika förutsättningar beroende på bransch. Genom studien har en analysmodell skapats för att visa företag de olika strategier som kan appliceras vid förebyggandet av en kris och sambandet mellan att arbeta proaktivt och reaktivt med varumärket, kundlojalitet och krishantering. Studien bidrar till att ge företag oavsett bransch praktiska lösningar som kan tillämpas i praktiken då företagen i de olika branscherna använder sig av samma strategier vid förebyggandet och under en kris. / Companies today are more exposed to negative publicity than ever before due to digitalization. It is important for companies to know how to manage the negative publicity that is received in order to be able to prevent a crisis and reputation through well-thought-out strategies. Previous research shows how companies within the same industry prevent and manage a crisis. However, investigating how companies in different industries prevent a crisis is unexplored and further research is needed on this topic. This study aims to highlight which strategies companies in different industries use to prevent a corporate crisis to see whether different industries use the same strategies. The study has used a qualitative study where the primary data has been collected through semi-structured interviews with six case companies, two of which are active in the same industry: banking, electrical and telecommunications industry. The result shows that the companies strive for the same goals through the same strategies, but the execution may differ because they have different conditions depending on the industry. Through the study, an analysis model has been created to show how companies the different strategies that can be applied in order to prevent a crisis as well as the connection between working proactive and reactive with the brand, customer loyalty and crisis management which contributes to providing companies, regardless of industry, with practical solutions that can be applied in practice.
|
235 |
"Vi förstår att du är besviken och håller med om att en skadad fågel är en för mycket" : En analys om hur praxis inom kriskommunikation används av ett företag på deras Facebooksida / “We understand that you’re disappointed and agree that one injured bird is one to many” : An analysis of how crisis communication practices are used by a company on their Facebook pageAndersson, Maja, Tememi, Aous January 2022 (has links)
Denna studie undersöker hur en organisation försöker återuppbygga sitt rykte och förtroende när de kommunicerar direkt med sina konsumenter på deras Facebooksida. En kvalitativ textanalys har använts för att undersöka företaget Kronfågels kriskommunikation i deras kommentarsfält till två inlägg på deras Facebook. Inläggen publicerades i maj och september år 2021 i samband med att Aftonbladets program “200 sekunder” avslöjade och rapporterade om dålig djurhållning hos Kronfågel. Dessa två inlägg fick hundratals kommentarer från upprörda konsumenter och Kronfågel svarade på flera av dessa kommentarer. För att genomföra studien valdes följande frågeställning ut: -Vilka kommunikationsstrategier använder sig Kronfågel av på Facebook för att återuppbygga sitt förtroende och rykte i samband med djurhållningsskandalerna som uppmärksammades i maj och september 2021? Frågeställningen besvarades med ett teoretiskt ramverk som innefattar teorierna: Image repair theory, Apologia strategier och de retoriska medlen ethos, pathos och logos. I sökandet efter svaret på denna frågeställning studerade vi även konsumenters kommentarer och känsloyttringar på organisationens Facebooksida. För att ta reda på vilka strategier inom de olika teorierna Kronfågel använt sig av skapade vi förhandsdefinierade frågor utifrån de teoretiska ramverket som sedan applicerats på materialet. Materialet valdes ut genom att noggrant läsa igenom alla kommentarer Kronfågel svarat på för att sedan kunna välja ut kommentare som inte enbart bestod av Copy/paste-svar. Utöver det skapades även följande kriterier för studiens empiriska material: -Kommentarerna måste beröra krisen -Varje kommentar bör innehålla bokstäver och får därmed inte endast bestå av smileys eller osammanhängande tecken. -Det första svaret av Kronfågel på varje konsuments kommentar Utifrån dessa kriterier landade studien i att analysera 56 kommentarer. Studiens resultat visade på att de Image repair strategier Kronfågel använde sig mest av var: Tillrättaläggande och Minimering. De strategier inom Apologia som Kronfågel använde sig mest av var: Uttryck för ånger och Ett försök till försoning med de drabbade intressenterna. De Image repair strategier vi fann som var mindre förekommande i Kronfågels kriskommunikation var: Bolstering, Differentiering och Defeasibillity och Good intentions. De strategier inom Apologia som vi fann mindre förekommande var: Ett tydligt erkännande att man gjort fel och Ett förbehållslöst ansvarstagande. I analysen fann vi även att Kronfågel använde sig av de retoriska medlen ethos, pathos och logos genomgående i sina kommentarer. Studien avslutas med en diskussionsdel där vi diskuterar studiens resultat och kopplar det till tidigare forskning kring ämnet kriskommunikation. Vi ger även förslag till vidare forskning och lyfter olika implikationer denna uppsats bidragit med för samhället och arbetslivet. / The purpose of this study is to examine how organizations are trying to rebuild their trust and reputation when they are communicating directly with their customers on their Facebook page in a crisis. To examine this the study used a qualitative text analysis. The posts on Facebook were posted after Aftonbladert came out with their investigation “200 Sekunder”, reporting and exposing bad animal husbandry at Kronfågel. The information was posted on their Facebook page in May and September 2021, they got hundreds of comments from upset customers and Kronfågel responded to many of the comments. To answer and examine the purpose, the following research question was formulated: -Which Communication strategies does Kronfågel use to rebuild their trust and reputation in conjunction with the animal husbandry exposing in May and September 2021? The research question was based on a theoretical framework including, Image Repair Theory, Apologia strategies, and the rhetorical framework Ethos, Pathos, and Logos. Besides this research question, we also examine consumers' comments and expressions of emotion on the organization's Facebook page. To get the answers for what strategies Kronfågel used based on the theoretical framework we used predefined questions when we analyzed the material. After reading the comment thoroughly we could choose our empirical material. We focused on comments that didn’t have a copy/paste answer and showed variation from Kronfågel, we also based it on the following criteria -The comment has to be about the crisis -Every comment should include letters, not only smileys or other characters -We only analyze the first comment by Kronfågel for every customer Based on these guidelines and criteria we landed in 56 comments in total. The result of this examination showed that it was a few strategies that were used more frequently than others. Minimization and Corrective actions were used the most In Image Repair Theory. In Apologia, Seeks reconciliation with injured stakeholders and Expresses regret was used most frequently. The analysis also showed that Kronfågel used Ethos, Pathos, and logos throughout their communication. Besides the strategies that were used the most we also found that it was strategies that occurred only a few times, Bolstering, Differentiering och Defeasibillity och Good intentions in Image Repair Theory. In Apologia, Explicitly acknowledges wrongdoing and Fully accepts responsibility was only found a few times in the comments.
|
236 |
"Vi förstår reaktionerna" : En textanalytisk studie av Parken Zoo:s kriskommunikation i pressmeddelanden och på Facebook / "We understand the reactions" : A text analytical study of Parken Zoo:s crisis communications in press releases and on FacebookRöckner Lindgren, Joanna January 2013 (has links)
Syftet med den här uppsatsen är att undersöka hur Parken Zoo försökte rädda sin image och påverkabilden av krisen parken befann sig i under hösten 2012. Uppsatsen har även som avsikt att undersökahur kriskommunikationen utvecklas under krisförloppet och hur den skiljer sig mellan två texttyper,samt belysa vilka språkliga resurser som används för att realisera strategierna inom image repair theory,som i denna uppsats benämns som Benoits teori om imagereparation. Materialet består av trepressmeddelanden och tre uttalanden publicerade på Facebook från Parken Zoo. Dessa har analyseratsutifrån Benoits (1997) teori om imagereparation samt systemisk-funktionell textanalys. Resultatetindikerar att Parken Zoo har försökt rädda sin image genom att ifrågasätta uppgifterna som framkommit,framhäva goda egenskaper och värderingar samt redogöra för åtgärder som vidtagits och ska vidtas.Jämförelsen av kriskommunikationen i pressmeddelandena och Facebook-uttalandena tyder på attkommunikationen på Facebook kännetecknas av en mer personlig och närhetsskapande strategi medankommunikationen i pressmeddelandena är mer auktoritär. Resultatet visade också att val av strategi ochhur många strategier som används förändras under krisens förlopp, troligen beroende på vilken krisfasparken befinner sig i. Under akutfasen använde Parken Zoo samtliga strategier, i jämförelse med krisensförstadium då endast en strategi användes. Analysen har även synliggjort mönster för vilka språkligaresurser som verkar bidra till realiseringen av respektive strategi ur Benoits teori om imagereparation.Transitivitetsanalysen visade bland annat att den förnekande strategin i första hand realiseras genomattributiva relationella processer medan den tillrättaläggande strategin karakteriseras av materiellaprocesser. Avslutningsvis diskuteras även delar av materialet som inte har kunnat kategoriseras som enstrategi på ett tydligt sätt men som ändå kan ses som försök att rädda Parken Zoo:s image, exempelvissynliggörs möjligheten till en ny strategi som går ut på att visa förståelse.
|
237 |
Kriskommunikation ur ett barnrättsperspektiv : En kvalitativ studie utifrån webbplatsen Lilla Krisinfo / Crisis Communication from a Children’s Rights Perspective : A Qualitativ Study of the Website Lilla KrisinfoRosengren, Alicia, Kindahl, Emilia January 2023 (has links)
Denna studie har syftat till att nå ökad kunskap om hur myndigheter kan utveckla sin kriskommunikation med barn i åldern 12-13 år, utifrån ett barnrättsperspektiv. Webbplatsen Lilla Krisinfo har utgjort ett exempel för studien. Studiens teoretiska perspektiv har bestått av inkodning- och avkodningsmodellen, användning- och gratifikationsteorin, förväntning-bekräftelseteorin samt retorik, vilka har sammanförts i en egen teoretisk modell. Metoderna som användes var retorisk analys av webbplatsen och fokusgruppsintervjuer med barn. Genom att undersöka barns informationsbehov och informationssökningsstrategier gällande kriser samt deras uppfattning av Lilla Krisinfos webbplats har studien kunnat nå ökad kunskap för att besvara syftet. De huvudsakliga resultaten innefattar att myndigheter bör betona krisers relevans för barn, skapa trygghet men samtidigt inte undanhålla information, anpassa sitt språk efter olika nivåer och sträva efter att vara och upplevas trovärdiga. / This study has aimed to reach further knowledge about how authorities can develop their crisis communication with children aged 12-13, based on a children's rights perspective. The website Lilla Krisinfo has been an example for the study. The study's theoretical perspective has consisted of the encoding and decoding model, the uses and gratification theory, the expectation-confirmation theory and rhetoric, which were brought together in a theoretical model. The methods used were rhetorical analysis of the website and focus group interviews with children. By investigating children's needs of information and strategies for searching information regarding crises as well as their perception of Lilla Krisinfo's website, the study has been able to achieve further knowledge to answer to the study’s purpose. The main results include that authorities should accentuate the relevance of a crisis for children, create a feeling of security but at the same time not withhold information, adapt the language to different levels and strive to be perceived as credible.
|
238 |
Dödsskjutningen på Furuviksparken : En kvalitativ studie om Furuviksparkens kriskommunikation under schimpansincidenten / The Fatal Shooting at Furuviksparken : A Qualitative Study on Furuviksparkens Crisis Communication during the Chimpanzee IncidentJohansson, Wilma, Grane, Ellen January 2023 (has links)
Vi har genomfört en innehålls- och textanalys samt retorisk analys av Furuviksparkens inlägg på Instagram och uttalanden i press och tv under schimpansincidenten 2022 i syfte att undersöka hur de använt olika strategier och retoriska medel för att upprätthålla sitt anseende och image. Med Image Repair Theory, Situational Crisis Communication Theory och retorikens appellformer har vi kunnat identifiera hur Furuvikparken använder olika strategier inom dessa teorier samt retoriska medel. I vår studie framkommer flera betydelsefulla resultat som ger insikter i hur Furuviksparken formulerade sina budskap under schimpansincidenten. En framstående observation är användingen av varierande retoriska strategier beroende på medieform. Furuviksparkens Instagram-inlägg utmärker sig genom en konsekvent ton och budskapsstruktur över tid, vilket indikerar en medveten ansträngning att bibehålla ett förtroendeingivande varumärke. Vidare visar studien på en dynamik i de retoriska strategierna över krisens förlopp. Pressutlåtanden och tv-intervjuer genomgick förändring där olika strategier som tillrättaläggande och återuppbyggnad användes i olika faser av krisen. Slutligen, vår analys pekar på en medveten användning av situational crisis communication- och image repair-strategier. Furuviksparken har strategiskt tillämpat dessa stratgier för att hantera och reparera sitt rykte under schimpansincidenten. Strategierna kan ses som ett försök att påverka uppfattningen om organisationen och skapa en positiv bild trots krisen. / We have carried out a content and text analysis as well as a rethorical analysis of Furuviksparkens posts on Instagram and statments in the press and on television during the 2022 chimpanzee incident in order to study how they used different strategies and rethorical means to maintain their reputation and image. With Image Repair Theory, Situational Crisis Communication Theory and rethorical forms of appeal, we have been able to identify how Furuviksparken uses different strategies within these theories as well as rethorical means. In our study, several significant results appear that provide insights into how Furuviksparken constructed its messages during the chimpanzee incident. A prominent observation is the use of varying rethorical strategies depending on the media form. Furuviksparkens Instagram posts are distinguished by a consistent tone and message structure over time, indicating a conscious effort to maintain a trustworthy organization. Furthermore, the study shows a dynamic in the rethorical strategies over the course of the crisis. Press statments and television interviews underwent change where different strategies such as relief and reconstruction were used in different phases of the crisis. Our analysis points to a conscious use of situational crisis communication- and image repair strategies. Furuviksparken has strategically applied these strategies to manage and repair its reputation during the incident. The strategies can be seen as an attempt to influence the perception of the organization and create a positive image during the incident.
|
239 |
Informationsinhämtning under pandemi : Enkätstudie om informationsinhämtningen hos folk i vår närhet under pandemins början och nulägeHenriksson, Olle, Okafor, Solomon January 2022 (has links)
Syfte: Syftet med denna uppsats var att undersöka informationsinhämtningen hos folk i vår närhet angående COVID-19. Vi ville veta vilken plattform dessa människor får/fått sin primära information under dessa två perioder, men också få en förståelse kring vilka informationskällor som de tycker/tyckte vsr viktigast för dem.Forskningsfrågor: Vilka plattformar har folk i vår närhet under Varningsperioden och Rekylperioden? Vilka informationskällor var viktiga för folk i vår närhet under Varningsperioden och Rekylperioden? Vilka medier/plattformar har folk i vår närhet mest förtroende för under Varningsperioden och Rekylperioden?Metod: Vår studie genomfördes med hjälp utav en kvantitativ enkätundersökning. Studien använde sig utav en kvantitativ och tvärsnittsdesign, även kallad survey design.Resultat: Resultatet i vår enkätundersökning visade tydligt att respondenterna primära informationsinhämtning kom genom olika plattformar från myndigheterna, deras hemsidor och sociala medier under båda dessa perioder. Bortser vi myndigheterna, så var de journalistiska nyhetsmedierna respondenternas andrahandsval. När det gäller respondenternas viktigaste informationskällor under dessa två perioder, så föredrog de myndigheternas hemsidor och de journalistiska nyhetsmedierna. Angående respondenternas förtroende för medier under dessa två perioder, så visade det sig att respondenterna hade mest förtroende för medier under dessa två perioder, så visade det sig att respondenterna hade mest förtroende för myndigheterna, och förtroendet har stigit med tiden. Respondenternas engagemang låg överlägset mest hos myndigheterna under både Varningsperioden och Rekylperioden.Slutsats: Vår enkätundersökning visade tydligt att folk i vår närhets primära informationsinhämtning angående COVID-19 kom genom olika plattformar från myndigheterna, såsom Folkhälsomyndigheten och 1177 Vårdguiden under både Varningsperioden och Rekylperioden. De journalistiska nyhetsmedierna var respondenternas andrahandsval, såsom Aftonbladet och SVT under båda perioderna. Respondenternas förtroende under båda perioderna var starkast för myndigheterna, såsom Folkhälsomyndigheten, och i nuläget var det jämnt med hos båda två. Lägst trovärdighet var för sociala medier.
|
240 |
Känsloladdade kommentarsfält – de nya offentligheterna : En kvalitativ fallstudie av nöjesparken Gröna Lunds kriskommunikation på Instagram efter Jetlinolyckan 2023 / Emotional comment sections – the new publics : A qualitative case study of Gröna Lund amusement parks crisis communication on Instagram after the Jetline accident in 2023Johansson, André, Richardson, Clara January 2024 (has links)
Sociala medier är en plattform som kantas av känslor. Samtidigt vänder sig människor dit under kriser för att dela känslor och prata med varandra. I kommentarsfältet på Gröna Lunds Instagraminlägg, där de kommunicerar efter Jetlineolyckan, 2023, händer detta. Genom en kvalitativ socialsemiotisk multimodal textanalys erbjuder fallstudien en tolkning, och bidrar till en förståelse för vilka meningsbärande element som konstruerar vilka känslor i kommentarsfältet. En teoretisk och hypotetisk diskussion förs om känslornas möjliga betydelse för organisationens legitimitet. Först och främst analyseras Gröna Lunds Instagraminlägg kvalitativt med en innehållsanalys för att belysa kontexten, och de kriskommunikationsstrategier som används. Fallstudien visar på att Gröna Lund kommunicerar under krisfasen, tar på sig hela ansvaret och latent kommunicerar känslor av skam och skuld. Med hjälp av kriskommunikationsstrategier erkänner och bekänner nöjesparken krisen, och kommunicerar därefter åtgärdande handlingar. Den vanligaste känslan som konstrueras i kommentarsfältet är känslan av ilska och sorg. Ilska tar sig i uttryck både mot Gröna Lund och mot andra Instagramanvändare. Skuld konstrueras latent i konstruktionen av ilska. Det finns även en liten mängd kommentarer som konstruerar känslan lycka. Känslan av ångest uttrycks framför allt i form av frågor och en stor ovisshet. Fallstudien visar att känslorna många gånger konstrueras av liknande lexikala val, och att olika emojis förstärker vissa konstruktioner. En mycket liten mängd emotikoner har påvisats. Den teoretiska och hypotetiska diskussionen visar att känslor som ilska, skuld och ångest potentiellt försämrar Gröna Lunds tre former av organisatorisk legitimitet. Kommentarer med känslor av lycka och hopp visar motsatsen. Ilska kan däremot både förbättra och försämra legitimiteten, beroende på vem ilskan riktas mot. Det samma gäller för legitimitetsstrategier. Känslor av lycka hopp kan ge en teoretisk fingervisning på att strategierna stärker legitimiteten. Slutligen är det av stor vikt för samhället såväl yrkeslivet att förstå hur känslor tar form, i framför allt i medier med öppna kommentarsfält, då dessa potentiellt påverkar organisationens legitimitet. / Social media is an emotional platform. At the same time, people turn to it during crises to share emotions and talk to each other. In the comments section of Gröna Lund's Instagram post, where they communicate after the Jetline accident in 2023, this happens. Through a qualitative social semiotic multimodal text analysis, the case study offers an interpretation and contributes to an understanding of which meaningful elements construct which emotions in the comment field. A theoretical and hypothetical discussion is conducted on the possible importance of emotions for organizational legitimacy. First of all, Gröna Lund's Instagram posts are analyzed qualitatively with a content analysis to highlight the context and the crisis communication strategies used. This case study shows that Gröna Lund communicates during the crisis phase, taking full responsibility and latently communicating feelings of shame and guilt. Using crisis communication strategies, the amusement park acknowledges and confesses the crisis, and then communicates remedial actions. The most common emotion constructed in the comment section is the emotion of anger and sadness. Anger is expressed both towards Gröna Lund and towards other Instagram users. Guilt is constructed latently in the construction of anger. There is also a small number of comments that construct the feeling of happiness. The feeling of anxiety is mainly expressed in the form of questions and great uncertainty. The case study shows that the emotions are often constructed by similar lexical choices, and that different emojis reinforce certain constructions. A very small number of emoticons have been detected. The theoretical and hypothetical discussion shows that emotions such as anger, guilt and anxiety potentially impair Green Lund's three forms of organizational legitimacy. Comments with feelings of happiness and hope show the opposite. Anger, on the other hand, can both enhance and detract from legitimacy, depending on who the anger is directed at. The same applies to legitimacy strategies. Feelings of happiness and hope can provide a theoretical indication that the strategies strengthen legitimacy. Finally, it is of great importance for society as well as the professional world to understand how emotions take shape, especially in media with open comment sections, as these potentially affect the legitimacy of the organization.
|
Page generated in 0.1075 seconds