Spelling suggestions: "subject:"Moderna språk"" "subject:"Moderna apråk""
71 |
Moderna språk som tillval på gymnasiet : Vilka faktorer påverkar valet? / Foreign Language as an Optional Subject in Upper Secondary School : Which factors influence the choice?Näs, Sandra January 2007 (has links)
<p>Med anledning av att allt färre elever väljer språk som tillval på gymnasiet så är syftet med detta examensarbete att ta reda på vad som påverkar gymnasieelever att välja, respektive välja bort, språk som tillval. Det jag främst vill undersöka är ifall det finns skillnader i motivation, attityder och nöjdhet/missnöje med undervisningen mellan de som har valt språk och de som har valt bort språk som tillval. Vidare syftar undersökningen till att ta reda på vilka förbättringar både elever och lärare tycker vore nödvändiga. Metoden som användes var både kvalitativ och kvantitativ i form av intervjuer och två olika enkäter. Fyra elever och två lärare intervjuades och enkäterna besvarades av 34 elever med språk som tillval och av 40 elever med andra tillval. Resultatet visar inte på några specifika skillnader förutom motivation mellan grupperna, däremot fann jag flera möjliga orsaker till bortval; bland annat ointresse, taktikval och tråkig undervisning. De förbättringar som efterfrågades var till viss del organisatoriska, men till största delen handlade de om själva undervisningen. Det jag kom fram till är att undervisningen på högstadiet troligen påverkar bortvalen i hög grad och att det är förbättringar där, samt ett nytt skolsystem som premierar språk, som är de viktigaste faktorerna för att få fler elever att välja språk som tillval.</p> / <p>The purpose with this degree thesis is to find out why pupils choose, or do not choose, language as an optional subject. Mainly I want to see if there are any differences in motivation, attitudes and satisfaction/dissatisfaction with language teaching between the pupils who have chosen language and the pupils who have chosen another optional subject. Furthermore the investigation aims at finding out what improvements teachers and pupils find necessary. The method being used was both qualitative and quantitative in the form of interviews and two different questionnaires. Four pupils and two teachers were interviewed and the questionnaires were answered by 34 pupils with a language choice and 40 pupils with other choices. The result shows no specific differences except motivation between the two groups, however I found several possible reasons to why pupils tend to choose some other subject than language: lack of interest, tactical choices and an unsatisfying language teaching. The suggestions of improvements concerned to an extent organizational aspects, but mainly the actual teaching. The teaching in the upper level of compulsory school probably affects the fewer choices of language and we need to improve this teaching and introduce a new school system that rewards language choices to make more pupils choose language as an optional subject.</p>
|
72 |
Macht Deutsch Spaß? : Eine Untersuchung der Attitüden zur deutschen Sprache unter Deutschschülern in einer schwedischen SchuleNorlin, Helena January 2008 (has links)
<p>Färre svenska elever än någonsin läser moderna språk i skolan och framför allt antalet elever som studerar tyska har minskat. Tyska har tidigare alltid haft en stark ställning i Sverige. Fram till år 1946 var tyska till och med det första främmande språket i den svenska skolan. Man kan fråga sig vilka orsakerna är till att tyskan idag har blivit mindre populärt som främmande språk i den svenska skolan. I denna uppsats har jag med hjälp av enkäter undersökt vilka attityder tyskelever i en svensk skola har till tyska som skolämne respektive tyska som språk. Jag har valt grupper med tre olika lärare.</p><p>Resultatet av undersökningen visar att det är svårt att fastställa om tyska är omtyckt som språkval i den svenska skolan, då det ser så olika ut i tre grupper på samma skola. Jag tror dock att den positiva inställningen är något starkare, eftersom 67% av eleverna är nöjda med sitt val och 61% skulle välja tyska på nytt.</p> / <p>Weniger schwedische Schüler als je lernen Fremdsprachen in der Schule, und besonderes die Anzahl von Deutschschülern ist geringer geworden. Deutsch hat früher immer eine starke Stellung in Schweden gehabt. Bis zum Jahr 1946 war Deutsch sogar die erste Fremdsprache in der schwedischen Schule. Man kann sich fragen, welche die Gründe dafür sind, dass Deutsch heutzutage an Popularität als Fremdsprache in der schwedischen Schule verloren hat. In diesem Aufsatz habe ich, mit Hilfe von Fragebögen, untersucht, welche Einstellung Deutschschülern in einer schwedischen Schule zu Deutsch als Schulfach beziehungsweise Deutsch als Sprache haben. Ich habe Gruppen von drei verschiedenen Lehrern gewählt.</p><p>Das Ergebnis der Untersuchung zeigt, dass es schwierig ist, festzustellen ob Deutsch als Sprachwahl in der Schule beliebt ist, weil es in drei Gruppen in derselben Schule so unterschiedlich aussieht. Ich glaube aber, dass die positive Einstellung stärker ist, da 67% der Schüler mir ihrer Wahl zufrieden sind, und 61% Deutsch erneut wählen würden.</p>
|
73 |
Grundskoleelevers inställning till moderna språk / Compulsory School Pupils' Motivation for Language StudiesFredholm, Kent January 2006 (has links)
<p>Uppsatsen utreder genom en enkätundersökning utförd i år 7, 8 och 9 på en svensk grundskola elevers inställning till studier i språken franska, spanska och tyska. Centrala frågor är: vad tycker eleverna om att studera språk; hur väljer de språk; vad motiverar dem att fortsätta studierna; vad får dem att avstå från fortsatta studier? Av elevernas svar framkommer att majoriteten uppskattar språkstudierna; att de avskräcks från studier då studiebördan blir för tung, lektionerna för tråkiga eller ämnet för svårt; att val av språk i stor utsträckning styrs av tillfälligheter, men att en stor del av eleverna ändå ser nyttan i att lära sig ytterligare ett språk.</p> / <p>By the means of a questionnaire survey performed in a Swedish compulsory school, the present work examines the attitudes towards studies in the French, Spanish and German languages amongst pupils in the 7th, 8th and 9th forms. Questions essential to the survey are: what are the pupils’ feelings towards studying languages; how do they choose which language to study; what motivates them to keep studying; what refrains them from further studies? The answers given by the pupils show that the majority enjoys their language studies; that the pupils are deterred from studying when the burden of studies gets too heavy, the lessons become too tedious or the subject too difficult; that the choice of language to a great extent is governed by coincidence, yet that a large number of the pupils do see the advantage of learning another language.</p>
|
74 |
Elevers attityder till moderna språkOlvenmyr, Christina January 2010 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vad elever i grundskolan har för attityder till moderna språk. Studien har bedrivits i två städer i södra Sverige, varav den ena staden är dubbelt så stor som den andra. Skolan i den större staden har ett upptagningsområde som endast sträcker sig inom stadsbebyggelse, medan skolan i den mindre staden har ett större upptagningsområde delvis bestående av landsbygd. Arbetet är betydelsefullt eftersom allt fler elever tycks välja bort ett extra språk. Det är av stor vikt att försöka ta reda på om eleverna redan i åk 7 nåtts av budskapet att ”det lönar sig att läsa språk”, eftersom från och med höstterminen 2010 kommer extra meritpoäng att ges vid ansökan till högskolor. Undersökningens metod är kvantitativ med kvalitativa inslag. Undersökningen visar att flertalet av de tillfrågade eleverna läser moderna språk och flertalet av dem tänker fortsätta med detta på gymnasiet, eftersom de vill lära sig mer av samma språk. Det fåtal som inte läser ett modernt språk tycker att de behöver extra stöd i svenska och engelska. De säger sig sakna intresse för språk och dessutom anser de att språkstudier är alltför arbetsamma.
|
75 |
Grundskoleelevers inställning till moderna språk / Compulsory School Pupils' Motivation for Language StudiesFredholm, Kent January 2006 (has links)
Uppsatsen utreder genom en enkätundersökning utförd i år 7, 8 och 9 på en svensk grundskola elevers inställning till studier i språken franska, spanska och tyska. Centrala frågor är: vad tycker eleverna om att studera språk; hur väljer de språk; vad motiverar dem att fortsätta studierna; vad får dem att avstå från fortsatta studier? Av elevernas svar framkommer att majoriteten uppskattar språkstudierna; att de avskräcks från studier då studiebördan blir för tung, lektionerna för tråkiga eller ämnet för svårt; att val av språk i stor utsträckning styrs av tillfälligheter, men att en stor del av eleverna ändå ser nyttan i att lära sig ytterligare ett språk. / By the means of a questionnaire survey performed in a Swedish compulsory school, the present work examines the attitudes towards studies in the French, Spanish and German languages amongst pupils in the 7th, 8th and 9th forms. Questions essential to the survey are: what are the pupils’ feelings towards studying languages; how do they choose which language to study; what motivates them to keep studying; what refrains them from further studies? The answers given by the pupils show that the majority enjoys their language studies; that the pupils are deterred from studying when the burden of studies gets too heavy, the lessons become too tedious or the subject too difficult; that the choice of language to a great extent is governed by coincidence, yet that a large number of the pupils do see the advantage of learning another language.
|
76 |
Språkval - obligatoriskt för vissa men frivilligt för andra / Learning foreign languages at school - compulsory for some but not for othersjernberg, emma January 2008 (has links)
No description available.
|
77 |
Le Petit Prince på franska : En undersökning om att läsa litteratur inom moderna språk på grundskola senare årSophie, Yvert-Hamon January 2010 (has links)
Den här studiens syfte är att undersöka om, hur och varför man kan läsa litteratur inom moderna språk, franska, på grundskola senare år. För att genomföra undersökningen har aktionsforskningsmetoden används, vilket innebär att forskaren deltog i den process som undersöktes som lärare. Studien har alltså två dimensioner: - Att planera, genomföra och utvärdera en verksamhet för en nionde klass som harmoniserar de nationella målen i moderna språk och studien av en litterär bok på franska (Le Petit Prince av Antoine de Saint-Exupéry). Att fundera på lärarens förhållningssätt. - Att undersöka elevernas lärande, uppfattning, förutsättningar, reaktioner och upplevelser genom enkäter och observationer. Studien visar att det är möjligt att harmonisera en undervisning baserad på litteratur med de nationella målen för moderna språk. En sådan undervisning kan främja kommunikation både muntligt och skriftligt. Den kan också utveckla elevernas medvetenhet om hur språkinlärningen går till, bland annat genom att ge dem insikt om de olika lässtrategierna och uppmuntra dem att lära sig anpassa lässtrategin med textens natur. Att litteratur utgör en del av kulturen bör dock förstärkas hos eleverna. Boken Le Petit Prince kännetecknas av underlättande särdragen och erbjuder samtidigt en rimlig utmaning. Bokens tema var inte lika motiverande för alla elever och några elever fick svårigheter i samband med deras språknivå. Studien visar dock att elevernas arbetsvanor spelar en avgörande roll i nyttan av undervisning baserad på litteratur både vad det gäller deras förhållningssätt och hur de upplever svårigheterna. Användning av lärobokstexter i språkundervisningen främjar bottom up-läsning och installerar vanor som kan hindra en top downläsning vid långa och autentiska texter. Att utveckla nya vanor anses alltså vara nödvändigt för att utnyttja språkundervisningen baserad på litteratur optimalt. Variation visar sig vara ett nyckelbegrepp då eleverna behöver uppmuntras och utmanas genom varierande aktiviteter och uppgifter. Detta gäller både inom språkundervisningen baserad på litteratur så som språkundervisningen i övrigt. Litteratur anses alltså vara ett bra komplement till läroböcker.
|
78 |
Lärares och elevers målspråksanvändning i det spanska språkklassrummetWidequist, Madelene January 2011 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur mycket läraren respektive eleverna använder målspråket i ämnet spanska, steg 1 på gymnasiet, samt undersöka om och i så fall hur lärarens målspråksanvändning påverkar eleverna på en nybörjarnivå i språket. Studien har utförts på två gymnasieskolor med hjälp av observationer och intervjuer av de observerade lärarna samt av elever ur varje klass. Resultaten visar att lärarna använde en väldigt liten del av sin taltid på målspråket, endast 6 %. Eleverna däremot talade mer av sin taltid på målspråket, 54 %. Men det språk som talades på målspråket var ingalunda fritt producerat, utan eleverna använde endast målspråket till att besvara lärarens faktabaserade frågor eller vid styrda kommunikativa övningar. I denna studie fann jag inga direkta kopplingar mellan lärarens och elevernas målspråksanvändning mer än att endast faktabaserat tal på målspråket förekom, från såväl lärare som elever. Även om mina resultat inte visade på några samband mellan lärarens och elevernas målspråksanvändning, står jag fast vid min övertygelse om att ett ökat användande av målspråket från läraren kommer öka elevernas användning av målspråket, vilket även styrks av flertalet språkforskare.
|
79 |
Språkval - obligatoriskt för vissa men frivilligt för andra : Learning foreign languages at school - compulsory for some but not for othersJernberg, Emma January 2008 (has links)
No description available.
|
80 |
Undervisning i moderna språk : en studie av metoder och arbetssätt i tyska / Teaching Modern Languages : a Study of education Methods in GermanAxman, Anna January 2002 (has links)
<p>Huvudsyftet med detta arbete är att är att undersöka skillnaderna mellan undervisningen i moderna språk idag och tidigare traditionell språkundervisning. En del av syftet är också att undersöka vilka metoder/arbetssätt som används vid språkinlärning. Arbetet innehåller en litteraturstudie samt fyra intervjuer med lärare i tyska. Resultatet visar att det som skiljer läroplanen i moderna språk ifrån tidigare läroplaner är betoningen av kommunikation, internationell informationsteknik samt kultur. Vi språklärare ska lära eleverna att kommunicera ännu bättre så att de kan göra sig förstådda internationellt. Vi ska lära dem mer om ländernas kulturer för att fördjupa denna språkförståelse och vi ska lära dem att hantera olika slags informationsteknik. Resultatet av intervjuerna visar att ingen av de ntervjuade lärarna säger sig använda någon speciell metod i sin undervisning idag. De säger istället att de har plockat ut godbitarna ur olika metoder för att sedan skapa ett eget arbetssätt.</p>
|
Page generated in 0.0323 seconds