Spelling suggestions: "subject:"musikalisk"" "subject:"musikaliska""
31 |
Ta pulsen på pulsen : En studie om vuxna individers pulsuppfattningGawell, Ludvig, Risfelt, Ida-Maria January 2022 (has links)
Denna studie har som syfte att bidra med mer kunskap kring vuxna individers uppfattning av puls. Detta genom att jämföra två olika grupper, en grupp med vuxna individer som studerar eller har studerat musik på eftergymnasial nivå, och en grupp med vuxna individer som inte gör eller har gjort det. I studien ingår en strukturerad och icke-deltagande observation samt en semistrukturerad enkät om deltagarnas musikaliska bakgrund i form av utbildning och intresse. Föreliggande uppsats ämnar i första hand att förklara vad puls faktiskt är, vad den har för funktion inom musik, samt att se hur vuxna individer uppfattar och simulerar denna. Studiens resultat visade att samtliga respondenter någon gång under studiens genomförande hade förmågan att simulera en puls som motsvarade vår teoretiska tolkning utifrån ett klingande musikexempel. Dock kunde man se tydliga skillnader mellan grupperna. Hos de musikutbildade på eftergymnasial nivå fanns det en större precision i utförandet av den givna uppgiften och större tendens att dela upp pulsen i underdelningar. Studien indikerar att alla vuxna individer kan identifiera en puls när de lyssnar på musik, samt att de i olika utsträckning också kan simulera den med sitt kroppsspråk.
|
32 |
“Det är viktigt att vara en förebild” : en studie om pedagogers samtal om musikundervisning och musikaliska föreställningar i förskolan / “The importance of being a role model” : a study on educators’ conversations about music education and musical performances in preschoolÖsterlind, Johanna January 2023 (has links)
Musikundervisningen på svenska förskollärarutbildningar har på senare år minskat och gått från att ha en självklar praktiknära plats till att få allt mindre utrymme i takt med att förskollärarutbildningen har blivit mindre praktisk och mer teoretisk (Holmberg & Zimmerman Nilsson, 2023). Denna studie avser att undersöka och analysera förskolepedagogers reflektioner över en musikalisk föreställning för barn i förskolan ur ett musikdidaktiskt perspektiv. Studien är ett gestaltande examensarbete där gestaltningen, en musikföreställning skapad av mig och två studiekamrater, är ett metodval som ligger till grund för insamlandet av empiri. Gestaltningen framfördes på två förskolor. Kvalitativa semistrukturerade intervjuer genomfördes med fyra pedagoger i direkt anslutning till föreställningen. Analysprocessen genomfördes i flera steg. Först skapades ett helhetsintryck av empirin, därefter synliggjordes likheter, skapades kategorier och förståelse för de olika kategoriernas innehåll. Nielsens musikdidaktiska teori (Nielsen, 1998), där musik ses som ett månfacetterat meningsuniversum, användes som analytisk grund. Resultatet visar att pedagogerna tyckte sig sakna kunskap och terminologi i musikämnet. De kunde dock se musikämnet från ett holistiskt synsätt och se symbiosen mellan det musikaliska objektet och det upplevande subjektet såväl inför, under och efter föreställningen. Slutsatsen är att förskollärare skulle kunna utveckla ytterligare kunskaper om musik, såväl vad gäller terminologi som ett breddat musikaliskt synsätt, under förskollärarutbildningen samt genom kvalitetsutvecklande workshops. Musikaliska föreställningar skulle också kunna fungera som ett kvalitetsutvecklande stöd och inspiration i processen och utveckla synen på musikundervisning i förskolan.
|
33 |
Rytmik framför melodik : En studie i hur improvisation på kontrabas påverkas av ett rytmiskt fokusAndersson Vistbacka, Charlie January 2023 (has links)
Jag har undersökt sätt att integrera ett mer rytmiskt fokus i min improvisation som kontrabasist, och hur det rytmiska fokuset påverkat min improvisation. Jag har jämfört inspelningar och transkribtioner från innan och efter jag började applicera mer rytmik i mina soloinsatser, med målet att hitta skillnader mellan de två och se huruvida de skillnaderna är positiva eller inte. Som forskningsbakgrund har jag tittat på vilken roll kontrabasen har i ensemblen historiskt och hur den interagerat med resten av gruppen. Slutligen har jag också undersökt på vilka olika sätt den rollen har fyllts, och hur de i sin tur utvecklats genom åren.
|
34 |
Musikalisk prestationsångest, mindfulness,och medvetet övande : En undersökning om hur mindfulnessträning kan påverka musikalisk prestationsångest, och hur det i sin tur påverkar musicerande i övningsrummet / Musical performance anxiety, mindfulness, and conscious practicingOdeberg, Liv January 2022 (has links)
Jag ville undersöka om mindfulnessträning kan påverka musikalisk prestationsångest i övningssituation, och i så fall hur. Min metod gick ut på att börja föra loggbok över min musikaliska prestationsångest för att skapa en bild av var jag befann mig innan påbörjad mindfulnessträning, och sedan börja mindfulnessträna och fortsätta föra loggbok. Jag gjorde även videoinspelningar för att tydligare kunna se de musikaliska konsekvenserna. Jag anser att resultatet visar på att mindfulnessträning i mitt fall gav en positiv effekt framför allt på så sätt att jag blev mer medveten om min prestationsångest och kunde hitta sätt att musicera utanför de oroskänslor eller tankar som uppstod i mig.
|
35 |
Rum och rundgång : Ett försök att kartlägga ljudande upplevelserHållsten, Mattias January 2019 (has links)
Den här texten diskuterar mina ljudande upplevelser och hur dessa relaterar till tankar kring vad som är verkligt och vad som virtuellt. Detta görs genom att jämföra skillnader mellan upplevelser av dels akustiskt och elektronisk ljud, dels analogt och digitalt ljud. Dessa tankar tar avstamp i James J. Gibsons och Eric Clarkes respektive teorier om ekologisk perception, samt Casey O'Callaghans tankar om ljudontologi. Slutligen diskuteras två av mina elektroakustiska musikstycken: Alienated II (2019), som är den konstnärliga delen av detta examensarbete, och Walls of Amber (2018). / <p>Konserten var två kombinerade examenskonserter, där den andra var del av Fredrik Mathias Josefsons masterexamen i elektroakustisk komposition på Kungliga Musikhögskolan.</p>
|
36 |
Får man spela fel? : Studier kring improvisationens betydelse i musikundervisning. / Do you mind my musical mishap? : Studies about the meaning of improvisation in musical education.Alkenäs, Dan January 2007 (has links)
Musical improvisation is an infinite artistic well. It helps the musician to make a personal performance and lets the music reflect the inner feelings. It is a language with which the performer can adapt the formulation to the specific situation. Yet so many have fear and respect when facing the phenomenon. In this study Dan Alkenäs discusses the advantages and disadvantages of using musical improvisation as a pedagogical method in school education. During a semester Alkenäs has, together with music teacher Bitten Löfgren and a group of pupils, studied what results are to be expected when teachers let musical improvisation have a leading role in music lessons. He discusses the creative working environment and the pupils’ ability to put theory into practice. One leading theme is the discussion of the common view of musicality. Alkenäs argues that it is important for a music teacher in a democratic school, with children from different kinds of cultures and backgrounds, to be flexible and adjust the lessons according to the individuals in the group. The study shows that this pedagogy, among other things, has a positive effect on interaction between students with different interest, levels of knowledge and potentials.
|
37 |
Får man spela fel? : Studier kring improvisationens betydelse i musikundervisning. / Do you mind my musical mishap? : Studies about the meaning of improvisation in musical education.Alkenäs, Dan January 2007 (has links)
<p>Musical improvisation is an infinite artistic well. It helps the musician to make a personal performance and lets the music reflect the inner feelings. It is a language with which the performer can adapt the formulation to the specific situation. Yet so many have fear and respect when facing the phenomenon. In this study Dan Alkenäs discusses the advantages and disadvantages of using musical improvisation as a pedagogical method in school education. During a semester Alkenäs has, together with music teacher Bitten Löfgren and a group of pupils, studied what results are to be expected when teachers let musical improvisation have a leading role in music lessons. He discusses the creative working environment and the pupils’ ability to put theory into practice. One leading theme is the discussion of the common view of musicality. Alkenäs argues that it is important for a music teacher in a democratic school, with children from different kinds of cultures and backgrounds, to be flexible and adjust the lessons according to the individuals in the group. The study shows that this pedagogy, among other things, has a positive effect on interaction between students with different interest, levels of knowledge and potentials.</p>
|
38 |
"Du är ju ändå så musikalisk" : En kvalitativ studie om hur musiklärare definierar musikalitetsbegreppet / "But you are so musically talented" : A study about how music teachers define the term musicalityKoch, Pierre January 2016 (has links)
Denna studie har som syfte att undersöka musiklärares definitioner gällande musikalitetsbegreppet. Studien undersöker också hur musiklärare resonerar kring sin egen, samt sina elevers musikalitet. Tidigare forskning presenteras i studien där musikalitet utifrån denna kan ses utifrån tre olika perspektiv: absolut, relativ och relationell musikalitetsuppfattning. Det sociokulturella perspektivet, med fokus på det kulturella sammanhangets betydelse för användning av begreppet musikalitet, är denna studies teoretiska utgångspunkt. Den forskningsmetod som valts för att undersöka ämnet är kvalitativa intervjuer, vilka fördes med sex musiklärare uppdelade i tre olika musikgenrer: klassisk musik, afroamerikansk musik och folkmusik. I resultatet framkommer det att musikalitet är ett svårdefinierat begrepp, det vill säga att det kan tolkas på många olika sätt. De definitioner som dock framkommer är att en musikalisk person har gott gehör och goda förmågor att kommunicera i samspel med andra musiker. Dessa förmågor kan både vara förvärvade redan från födseln eller vara utvecklingsbara. Musikalitetsbegreppet kan dessutom definieras som en företeelse som skiftar i värde beroende på i vilken situation och miljö det används i. Vad gäller resonemang gällande elevens musikalitet menar musiklärarna att det finns en osäkerhet kring att använda musikalitetsbegreppet i undervisningen. Lärarnas resonemang kring sin egen musikalitet är att de alla ser sig själva som musikaliska om de får utgå från sin egen definition av begreppet. Slutligen förs en diskussion kring de olika definitionerna på musikalitet som behandlas i resultatet utifrån det sociokulturella perspektivet och tidigare presenterad litteratur. / This study focuses on exploring how music teachers define the term musicality. The study also explores how music teachers discuss their own musicality and the musicality of their students. Previous research is presented in the study where musicality can be seen from three different perspectives: Definite-, relative- and relational perception of musicality. The sociocultural perspective, focusing on the meaning of the cultural context using the term musicality, is the theoretical premise of this study. The chosen research method to explore this subject is interviews, which were executed with six music teachers from three different music genres: classical music, improvised music and traditional folk music. The result shows that musicality is difficult to define, meaning that there are many different ways to interpret the concept. The definitions that do appear are that a person with musicality has advanced hearing and is able to communicate in interplay with other musicians. These abilities can be both acquired at birth or developed through life. The term musicality can also be defined as a phenomenon that changes in value depending on in what situation and environment it is used. In arguments about musicality in students the teachers find that they are hesitant about using the term in educational situations. Based on their own definition of the term the music teachers view themselves as musically talented. In conclusion a discussion is formed around the different definitions of musicality processed in the result using the sociocultural learning perspective and previously presented literature.
|
39 |
Paradigm Shift : The musical developement of barbershop harmony between 1939-2018Krigström, Rasmus January 2019 (has links)
Barbershop harmony in the form of quartet singing has its roots in the USA from the middle of the 19th century and has grown into its own unique genre. Towards the end of the 1930’s the genre had almost disappeared, and in 1938 an organization was formed to preserve it. A year after the organization started, a yearly contest to crown the best barbershop quartet was held for the first time. These contests have now been going on for eighty years and have played a very important role in keeping the genre alive and well. The contests also meant change for the genre; new quartets came up with new ideas and new takes on how the genre can be performed. This called for a set of rules to be applied to the contest, and they have changed as the style has progressed over the years. The purpose of this study is to compare the contestable songs sung by barbershop champion quartets over the past eighty years, exploring how the genre has changed, first and foremost looking at musical aspects from an arranger's perspective, searching for paradigm shifts and musical trends within the genre. The material that has been gathered to perform the study is in form of recordings from all eighty champion quartets. The method of the study is to decide on one definition of the genre and thoroughly walk through what the definition implies, then to listen through the material in chronological order and see how well it follows the definition of the style, but also how it has evolved over the years. The study resulted in a noticeable change from ‘less barbershop’ in the early days of the contest to ‘more barbershop’ according to today’s definition. For about 30 – 40 years this solidification of the genre was more or less the same. Then it started changing more and more towards the kind of barbershop we often hear today. The biggest written change in the genre has been from almost complete homophony to more polyphony, as the arrangements have become more and more advanced. Also, the vocal range has widened, and voicings are sometimes more divorced than the usual close harmony version of barbershop. Fusion with other styles such as pop, blues or musical has become more usual, evident in both the arrangements and how the singers treat the music. Even the chord vocabulary itself has ever so timidly started to grow. The results show a wider variety of barbershop on contest stage today. This hopefully makes the genre more accessible than ever, even though the elite groups have become more advanced. / Barbershopkvartettsång har sedan mitten av 1800-talet vuxit fram som en unik genre med rötter i USA. År 1938 startades en organisation med målet att bevara genren, som då höll på att dö ut. Ett år efter att organisationen startade började man hålla årliga tävlingar för att kora den bästa kvartetten, dessa tävlingar har nu pågått i åttio år och de har spelat en viktig roll för att hålla genren i god vigör. Tävlingsmomentet har också inneburit förändring för genren, nya kvartetter kommer med nya idéer om hur den kan utföras. Detta innebar att ett regelverk ganska snabbt blev nödvändigt, som i sin tur har förändrats i takt med att genren har utvecklats. Studiens syfte är att ta reda på hur genren har förändrats under de åttio som den har existerat i tävlingsform, genom att jämföra musik från de åttio kvartetter som hittills vunnit tävlingen och leta efter förändring, framförallt i den noterade musiken. Materialet som har samlats in för studien är således inspelningar av dessa åttio kvartetter, som i de flesta fall var mer än tillräckligt för studiens genomförande. Metoden var att först välja en definition av genren och sedan tydligt gå igenom vad definitionen innebär, därefter lyssna igenom materialet i kronologisk ordning och undersöka dels hur det stämmer överens med definitionen, och dels hur det förändras i sig genom åren. Undersökningen resulterade i först ett märkbart skifte till väldigt kontrollerade former av barbershop, som under ca 30 – 40 år höll i sig, och därefter skedde förändring mot den sortens barbershop som vi ofta hör idag. Det som framför allt har förändrats är att polyfoni har tagit en allt större plats i arrangemangen som blivit betydligt mer avancerade, sättningen av ackord har blivit mer varierad och inte lika tät, en del olika fusioner med till exempel blues, pop och musikal har skett och på senare år har även själva ackordvokabulären expanderat en aning, dock blygsamt. Resultaten visar på en bredare variation av barbershop på dagens internationella tävlingsscen. Förhoppningsvis innebär detta att genren är mer tillgänglig än någonsin för nya intressenter, samtidigt som eliten inom barbershop har blivit alltmer avancerad.
|
40 |
Att hitta hem, genom historieberättandeLindberg, David January 2019 (has links)
In the project Finding a way home, through storytelling, David Lindberg has investigated how storytelling can affect his musical expression. The question focused on a very concrete application of storytelling in improvisation but changed relatively quickly to focus on putting his musical and personal history into focus for the first time in his musical life. Through this changed focus, he could combine this thesis with a first interrupted attempt to do the bachelor thesis at KMH seven years earlier. Lindberg refers to lessons he learned outside the context of KMH in the years between his studies, and reflects on how his musicality has changed and developed through widely differing contexts in which he worked; from entertainment music to pop, rock and jazz, and how storytelling became an important component in defining his musical identity and the experience of having a musical home. The thesis also comment topics such as self-esteem in relation to achievement, and how one’s own music can be overlooked in working with the ambition to please others in diverse contexts, both in education and working life. Musical presentation took place through a concert in the Nathan Milstein Hall and is available to listen to here. The song material consisted solely of Lindberg’s own compositions, and the sheet music is included as an appendix.
|
Page generated in 0.06 seconds