Spelling suggestions: "subject:"skolk"" "subject:"kolk""
31 |
Dags att vakna, lektionen börjarKarlsson, Arne January 2006 (has links)
Syftet med detta arbete är att bidra till en ökad kunskap om den ökande frånvaron hos eleverna i dagens gymnasieskola. Målet med detta arbete är att försöka förstå varför en grupp elever med dålig närvaro inte får sin skolgång att fungera. Eleven ska från sin synpunkt få berätta hur denne ser på sin situation i skolan och i hemmet. Resultatet tyder på att elever kan ha varit studiemotiverade och haft lätt för sig i grundskolan, men redan här har understimulans märkts av och i gymnasiets år 1 har sedan kärnämnena kommit som ytterligare repetition. Gymnasieskolan är inte lika snabb att ringa hem vid frånvaro som grundskolan och den dåliga vanan att skolka har blivit slentrian. Föräldrarnas tjat har sedan allt mindre effekt ju äldre barnen blir. För några elever är också frånvaron relaterad till sömnproblem.
|
32 |
Problematisk skolnärvaro på högstadiet : Om möjligheten till samsyn mellan stödjande aktörer på olika nivåer / Problematic school attendance in secondary school : Investigation of the possibility of consensus between supportive actors at different levelsÅrmyr, Eva-Lena January 2024 (has links)
Syftet med examensarbetet är att undersöka hur stödjande aktörer på olika nivåer med anknytning till elever på högstadiet uppfattar problematisk skolnärvaro och samarbetet mellan dessa aktörer. Med stödjande aktörer avses personal som har till uppgift att arbeta främjande, förebyggande och åtgärdande inom skola, socialtjänst och i särskilda fall arbetsmarknadsenhet. Dessa aktörer, såsom lärare, elevhälsopersonal, familjebehandlare, socialsekreterare eller arbetsmarknadskonsulent, finns på olika nivåer i förhållande till varandra och eleven. Problematisk skolnärvaro avser den inaktiva närvaron där elever till stor del fortfarande kommer till skolan, men av olika anledningar inte tillgodogör sig sina studier utan sitter inaktiva i klassrummet, blir korridorssittare, eller riskerar att börja skolka i större omfattning och bli hemmasittare. Aktörernas roller kommer att tolkas utifrån Bronfenbrenners ekologiska utvecklingsteori för att visa hur olika nivåer hänger samman och påverkar varandra inom och mellan nivåerna. Studien bygger på kvalitativa intervjuer; elva semistrukturerade intervjuer med personal från skola (elevhälsopersonal, lärare, samt rektor), socialtjänst (socialsekreterare och familjebehandlare) och arbetsmarknadsenhet genomfördes. Tidigare forskning hävdar att elever som inte deltar i undervisningen eller inte kan dra nytta av den behöver hanteras antingen i lärmiljön, skolmiljön, hemma, individuellt för eleven eller inom den bredare skolstrukturen. Resultaten av genomförda intervjuer bekräftar tidigare forskning genom att respondenterna visar en djup förståelse för att varje elev behöver bedömas och bemötas individuellt utifrån deras behov och orsaker till problematisk skolnärvaro. Resultaten av intervjuerna belyser även nya perspektiv där det finns en gemensam utmaning kring avsaknad av samsyn och ansvarsfördelning att hantera problematisk skolnärvaro. / The purpose of this study is to examine how supportive actors at various levels, related to students in secondary school, perceive problematic school attendance and the collaboration between these actors. Supportive actors refer to personnel tasked with working proactively, preventively, and remedially within the school, social services, and in specific cases, the labour market unit. These actors, such as teachers, student health personnel, family therapists, social workers, or a labour market consultant, operate at various levels in relation to each other and the student. Problematic school attendance refers to passive attendance where students for various reasons do not engage in their studies despite being physically present in school. They may remain inactive in the classroom, become corridor-sitters, or this behaviour risks escalating into more extensive truancy and becoming homebound. The roles of the actors will be interpreted based on Bronfenbrenner's ecological systems theory to demonstrate how various levels are interconnected and influence each other within and between them. The study is based on qualitative interviews: eleven semi-structured interviews with personnel from schools (student health personnel, teachers, and the principal), social services (social workers and family therapists), and the labour market unit. Previous research argues that students who do not participate in or benefit from education need to be addressed either in the learning environment, home, individually for the student, or within the broader school structure. The interview results confirm previous research, as respondents demonstrate a deep understanding that each student needs to be assessed and addressed individually based on their needs and reasons for problematic school attendance. The interview results also highlight new perspectives, revealing a common challenge regarding the lack of consensus and responsibility allocation in managing problematic school attendance.
|
33 |
Återvändarna : en studie om problematisk skolfrånvaro och vägen tillbaka / To return after school absence : A study of former students experiencesAlexson, Maria, Andersson, Greger January 2017 (has links)
Denna studie undersöker vilka faktorer som varit avgörande för att bryta före detta elevers problematiska skolfrånvaro. Det övergripande syftet med studien är att undersöka hur eleverna beskriver den skolbakgrund som föranlett problematisk skolfrånvaro, vilka insatser de upplever har gjorts för att bryta den problematiska skolfrånvaron samt vilka vändpunkter de kan identifiera och beskriva. Teoretisk ram för studien utgörs av Vygotskijs sociokulturella perspektiv kring hur elevers skolsvårigheter förstås ur ett relationellt perspektiv, den relationella specialpedagogikens brännpunkt, vilken har flera beröringspunkter med ett systemvetenskapligt synsätt. Studiens data samlades in genom strukturerade och halvstrukturerade intervjuer med elever som per definition varit så kallade hemmasittare. Konklusionen i rapporten belyser vikten av att eleverna har individer i sin närhet som är inlyssnande och förstående och som kan synliggöra, stödja och strukturera elevernas tillvaro i syfte att bryta sin problematiska frånvaro. Resultaten visade vidare att förutom externa insatser var stöttande föräldrar och inre motivation viktiga delar i processen att bryta sin frånvaro och återgå till studier.
|
34 |
Varför är "hemmasittare" frånvarande från skolan? : ett inifrånperspektiv på karriärer av skolfrånvaroIvarsson, Diana, Nurminen, Tanja January 2016 (has links)
The aim of the study was to gain an understanding from an insider perspective why dropouts are absent from school. Four qualitative interviews were conducted with former dropouts and two qualitative interviews with school representatives. The interviews were analyzed using theory triangulation based on interactionism, structurally and social constructionism perspective. The results showed that school absenteeism was applied to individual properties. The affecting individual properties differed among the informants. Emotional alienation and personal shortcomings was depicted in the former dropouts. Different medical diagnosis was the main reason for the different individual properties, according to school representatives. Insider perspective highlighted that the former dropouts school absences could be understood as an exclusionary process with feelings of inferiority to anomie. School representatives envisioned that the exclusion process continued because of parental education (in) ability and imagined the home as a comfort zone with "curling parents". Former dropouts waited to be intercepted in the school as a danger zone and understood increased resources necessary for the promotion of school attendance. School representatives realized that aid resources were necessary when absence from school was usual. / Syftet med studien var att få förståelse utifrån ett inifrånperspektiv om varför hemmasittare är frånvarande från skolan. Fyra kvalitativa intervjuer genomfördes med f.d. hemmasittare och två kvalitativa intervjuer med skolrepresentanter. Intervjuerna analyserades med teoritriangulering utifrån interaktionistiskt, strukturellt och socialkonstruktionistiskt perspektiv. Resultatet visade att skolfrånvaro kopplades till individegenskaper. Vad dessa individegenskaper berodde på skiljde sig hos informanterna. Känslor som utanförskap och personliga tillkortakommanden skildrades hos f.d. hemmasittarna. Skolrepresentanterna föreställde att individegenskaperna huvudsakligen berodde på medicinska diagnoser.Inifrånperspektivet belyste att f.d. hemmasittarnas skolfrånvaro kunde förstås som en uteslutningsprocess med känslor från underlägsenhet till anomi. Skolrepresentanterna föreställde sig att uteslutningsprocessen fortgick p.g.a. föräldrars uppfostrings (o)förmåga och föreställde sig hemmet som trygghetszon med ”curling föräldrar”. Före detta hemmasittarna väntade på att bli uppfångade i riskzonen, d.v.s. skolan och förstod utökade resurser som nödvändiga för främjandet av skolnärvaro. Skolrepresentanterna ansåg att stödresurser var nödvändiga när frånvaron blivit ett faktum.
|
35 |
Sverige och Finland ur ett komparativt perspektiv : En kvantitativ studie om vilka elevfaktorer som påverkar Sverige och Finlands PISA-resultat i naturkunskapMossberg, Emma January 2019 (has links)
Sweden has been through an educational crisis lately. The declining performance in the TheProgramme for International Student Assessment (PISA), has been the subject of mediaheadlines for several years. Sweden ranks among the wealthiest countries in the world with agenerously welfare model that provide its citizens with free, quality education. Sweden scoressignificantly lower in contrast to Finland a comparable, nearby country in Scandinavia.Sweden has a top educational system but despite this, 15-year-old students barely score on theOECD-average while Finland with its similar school system is a top performer in PISA. Whatare the factors behind Finland’s success and Sweden’s failure? The aim of this study is to seeka deeper understanding of student factors that influence the PISA-results in both countries.This study is based on large-scale assessment data from PISA 2015. The R software and the‘intsvy’ package are used for creating multiple regression analysis with the intention toexplore how various student related variables are linked to the PISA score in science for bothcountries. Furthermore, this study is constructed with a complex sample design, based on thesample used by PISA. This paper concludes several student factors that affect Sweden andFinland’s performances in PISA, for instance socioeconomic background, immigration status,motivational factors and student attendance have an impact on student’s rate in PISA. Acomparison between Finland and Sweden regarding those factors were conducted and thereview showed a difference in the student’s motivation and attendance between Swedish andFinnish students affecting the PISA-result of the two countries.
|
36 |
Varför IV? : ett fritt gymnasieval eller en följd av grundskolans brister?Hakorinne, Marie January 2008 (has links)
<p>Den utbildningspolitiska intentionen i Sverige har länge präglats av en stark ambition att "överbrygga" klyftan mellan de teoretiska och praktiska gymnasieutbildningarna. Flertalet utredningar och gymnasiereformer har tidigare inte lyckats åstadkomma mer än organisatoriska förändringar. 1991 års gymnasiereform genomfördes med Lpf-94 och sett ur ett utbildningspolitisktperspektiv, är genomförandet rent teoretiskt den reform som kommit närmast den utbildningspolitiska intentionen. Men frågan kvarstår vad har reformen inneburit sett ur ett individperspektiv i ett utbildningssystem med en grundskola och ett gymnasium för alla. En skola för alla betyder i praktiken en skola som skall tillgodose samtliga elevers olika behov. Det låter fantastiskt men verkligheten visar ofta att detta är ett uppdrag som är svårt att genomföra och ett samhälleligt krav som kan vara svårt att uppfylla. Hur upplever eleverna på individuella programmet att deras grundskoletid har varit?</p>
|
37 |
Skolan : en påverkansfaktor för kriminalitet? Kriminellas syn på den egna skoltiden / School : influencing criminality? Offenders view of their schooldaysBonnevier, Eva January 1999 (has links)
<p>Syftet med detta arbete har varit att belysa kriminellas syn på den egna skoltiden. Genom intervjuer har jag velat få fram vad de intagna själva säger om sin skoltid för att kunna se vilka faktorer i skolan som kan ha påverkat den framtida, kriminella banan. Intervjuer har gjorts där fyra intagna själva har svarat på frågor om den egna skoltiden. Litteraturstudier och forskningsrapporter har använts för att jag ska kunna finna gemensamma påverkansfaktorer. Resultatet visar att skolk är en av de faktorer som finns med i många kriminellas bakgrund. Något som de intagna påpekade var vikten av att vi i skolan ser till individen. I diskussionen tar jag upp frågor runt vad vi i skolan kan göra för att förhindra att dagens problembarn blir framtidens fängelsekunder.</p>
|
38 |
Gymnasieskolans projektarbete och dess effekt på skolkande elever : En studie kring skolkande gymnasieelevers uppfattningar om kursen ”Projektarbete 100 p”Asghari, Hamid January 2007 (has links)
In this study I have brought up what pupils within vocational training, with focus on upper-secondary school have apprehended about the course “Projektarbete 100 p” (Project job 100 point). In my analysis I interviewed twelve pupils from upper-secondary school who had 20 % or more truancy during their three years of studying in upper-secondary school and achieved a result to these pupils had problems with absenteeism then primary school. The pupils agreed about the school’s existence but they need schools of practical type. They also said that only the practical part of the course “Projektarbete 100 p” was funny and gave them motivation in their work. The instructions of the project and the kind of work (for example optional subject) were the two most important factors that helped them to complete their work. The pupils who failed in this course spoke about isolation, prejudice and personal chemistry as trouble factors, which were directly connected to teachers and instructors. The pupils also thought that some teachers/instructors were bullies and the pupil’s projects were influenced by a negative trend because of teachers/instructors terrible characters. A lot of pupils hadn’t any connection with its instructors when they definitely needed help. The pupils believed that a good instructor sees them and cares about them, confirms their work, is available, helpful and gives them feedback for their efforts. In my investigation I could even bring up that different teachers/instructors evaluate pupils differently. Their different interpretation of the syllabus of the school courses, their academically/pedagogically educations and their subjects knowledge are important fundamentals in their different evaluation of pupils and to get them unlike marks in the course “Projektarbete 100 p”. Other factors that have an effect on a part of these pupils in this course were buddies, family relationship and the life outside school. School wasn’t, in a lot of cases, quick to update the parents about the pupil’s truancy. The pupils knew that truancy had a negative effect on their certificate but they still continued to leave the school illicitly and they didn’t care about examinations. School has a role as an intermediary of knowledge and teachers’/instructors’ didactics capacity and their leadership in the classroom were two important factors that gave the pupils in this research motivation in their projects.
|
39 |
Varför IV? : ett fritt gymnasieval eller en följd av grundskolans brister?Hakorinne, Marie January 2008 (has links)
Den utbildningspolitiska intentionen i Sverige har länge präglats av en stark ambition att "överbrygga" klyftan mellan de teoretiska och praktiska gymnasieutbildningarna. Flertalet utredningar och gymnasiereformer har tidigare inte lyckats åstadkomma mer än organisatoriska förändringar. 1991 års gymnasiereform genomfördes med Lpf-94 och sett ur ett utbildningspolitisktperspektiv, är genomförandet rent teoretiskt den reform som kommit närmast den utbildningspolitiska intentionen. Men frågan kvarstår vad har reformen inneburit sett ur ett individperspektiv i ett utbildningssystem med en grundskola och ett gymnasium för alla. En skola för alla betyder i praktiken en skola som skall tillgodose samtliga elevers olika behov. Det låter fantastiskt men verkligheten visar ofta att detta är ett uppdrag som är svårt att genomföra och ett samhälleligt krav som kan vara svårt att uppfylla. Hur upplever eleverna på individuella programmet att deras grundskoletid har varit?
|
40 |
Skolan : en påverkansfaktor för kriminalitet? Kriminellas syn på den egna skoltiden / School : influencing criminality? Offenders view of their schooldaysBonnevier, Eva January 1999 (has links)
Syftet med detta arbete har varit att belysa kriminellas syn på den egna skoltiden. Genom intervjuer har jag velat få fram vad de intagna själva säger om sin skoltid för att kunna se vilka faktorer i skolan som kan ha påverkat den framtida, kriminella banan. Intervjuer har gjorts där fyra intagna själva har svarat på frågor om den egna skoltiden. Litteraturstudier och forskningsrapporter har använts för att jag ska kunna finna gemensamma påverkansfaktorer. Resultatet visar att skolk är en av de faktorer som finns med i många kriminellas bakgrund. Något som de intagna påpekade var vikten av att vi i skolan ser till individen. I diskussionen tar jag upp frågor runt vad vi i skolan kan göra för att förhindra att dagens problembarn blir framtidens fängelsekunder.
|
Page generated in 0.0392 seconds