11 |
Elevers begreppsbilder av likhetstecknet : En litteraturstudie om standard- och icke-standardekvationers påverkan vid användning i undervisningen / Students´ Concept Images of the Equal Sign : A Literature Survey of the Impact of Standard and Non-Standard Equations When Used in TeachingHammarström, Fanny January 2018 (has links)
Studien är en litteraturöversikt där standard- och icke-standardekvationers påverkan på elevers begreppsbilder samt hur frekvent dessa exponeras i läroböcker framställs. Elevers begreppsbilder av likhetstecknet diskuteras i relation till Sfards teoretiska ramverk för att kunna resonera om hur elevers begreppsbilder vidareutvecklas. Resultaten belyses med exempel kopplade till litteraturen.Det har visat sig att elever ofta har en operationell syn på likhetstecknet. Elever ser likhetstecknet som en ”uppmaning att göra någonting”. Icke-standardekvationer med operationer i både V.L. och H.L. (t.ex. 2 + 3 = __ + 1) har visat sig reducera elevers operationella begreppsbild likhetstecknet och istället förstärka en strukturell begreppsbild av det. Däremot förekommer sådana uppgifter sällan i läroböcker medan standardekvationer (t.ex. 2 + 3 = __) förekommer mer frekvent. Därför är det av vikt att lärare reflekterar över vilka uppgifter som exponeras för eleverna samt kompletterar undervisningen med ytterligare icke-standardekvationer utöver de som förekommer i läroböckerna om dessa är få.
|
12 |
Undervisning om likhetstecknet : En kvalitativ studie av lärares undervisning om likhetstecknet i årskurs 1–3 / Teaching the equal sign : A qualitative study about teachers´ teaching about the equal signin grades 1-3Nordqvist, Felicia January 2023 (has links)
Den här studien ger exempel på hur lärare beskriver sin undervisning om likhetstecknets betydelse i årskurserna 1–3 och hur de förhåller sig till den statiska respektive dynamiska uppfattningen av likhetstecknet. Sex lärare har intervjuats i strukturerade intervjuer. Studien motiveras av att många elever har svårigheter med att förstå likhetstecknets betydelse, vilket kan leda till svårigheter i matematiken i högre åldrar. Studien bidrar därför med kunskap om hur undervisning av likhetstecknet kan se ut i årskurs 1-3. Följande frågor besvaras: Vad har lärarna för medvetenhet om elevernas förståelse av likhetstecknet och hur används den medvetenheten i undervisningen? Hur förhåller sig lärarna till den statiska respektive dynamiska uppfattningen av likhetstecknet? och Vilka uppgiftstyper, konkretiseringsmaterial och arbetssätt använder lärarna för att bygga upp elevernas uppfattning av likhetstecknet? Intervjuerna analyserades med hjälp av en tematisk analys, och ställs i ljuset av tidigare forskning kring elevers förståelse av likhetstecknet och Bianshi-modellen för framgångsrik matematikundervisning. Studien visar att lärare har en uppfattning av elevernas förståelse av likhetstecknet. Alla lärare förhåller sig till den statiska uppfattningen medan några även använder den dynamiska uppfattningen. Resultatet visar också att de exempel som lärarna använder sig av är varierande när det kommer till standardiserade och icke-standardiserade ekvationer, några använder också icke-exempel (felaktiga exempel).
|
13 |
Likhetstecknets framställning i fyra läromedel : En kvantitativ och kvalitativ innehållsanalys om hur likhetstecknet framställs i fyra matematikläromedelHammoud, Nor El Hoda, Shamoun, Patricia January 2024 (has links)
Flera elever saknar en större förståelse för att likhetstecknet symboliserar en relation mellan två uttryck, värden eller tal (Skolverket 2021). Tidigare forskning visar att läromedel kan stödja olika förståelser av likhetstecknet beroende på hur symbolen presenteras och beskrivs i olika sammanhang. Vidare visar forskningen att en bristande variation i hur likhetstecknet framställs i läromedel kan påverka elevernas förståelse av likhetstecknet. Studien syftar till att undersöka vilka typer av ekvationer som förekommer i fyra läromedel och i vilken omfattning, samt vilken förståelse för likhetstecknet eleverna ges möjlighet att utveckla i respektive läromedel för årskurs 1. För att genomföra denna analys används både kvantitativ och kvalitativ innehållsanalys, vilket möjliggör en omfattande analys av de fyra läromedlen. Denna studie använder även en teori för läromedelsstudier med fokus på det funktionella perspektivet, som behandlar vad texten i läromedlen innehåller och vad den förmedlar till eleverna. För att förklara och analysera studiens resultat används ett begreppsramverk som inkluderar “standardiserade och icke-standardiserade ekvationer” samt “operationell och relationell förståelse”. Begreppsramverket fungerar som ett analysverktyg och kompletteras av ett analysschema för att samla in data och ge en djupare förståelse för resultaten. Nedan sker en redogörelse för studiens två frågeställningarna: - Vilka typer av ekvationer (standardiserade och icke-standardiserade ekvationer med addition och/eller subtraktion, samt olikhetstecken och obekanta variabler) förekommer i fyra läromedel och i vilken omfattning, dvs. i hur många övningar tränas var och en av dessa typer i respektive läromedel? - Vilken förståelse för likhetstecknet får eleverna förutsättningar att utveckla, med tanke på hur variationen mellan olika övningar, avseende olika typer av ekvationer, ser ut i respektive läromedel? Studiens resultat stämmer överens med tidigare forskning, där elever främst möter likhetstecknet i form av addition och/eller subtraktion. Dessutom utgjorde standardiserade ekvationer en hög andel av övningarna i de fyra analyserade läromedlen. Detta ger eleverna främst möjlighet att utveckla en operationell förståelse för likhetstecknet, där likhetstecknet ses som en symbol för att utföra en operation, snarare än en symbol för likhet mellan uttryck, värden och tal.
|
14 |
Från situation till ekvation : En studie om hur gymnasieelever översätter textuppgifter till andragradsekvationerWibrand, Anna January 2013 (has links)
Eftersom tidigare undersökningar om översättningsfasen i den algebraiska cykeln handlat om översättning till uttryck eller förstagradsekvationer, är denna studies syfte att försöka klargöra och beskriva vilka olika uppfattningar som finns när elever på gymnasiet, som läser kursen matematik 2b, översätter textuppgifter till andragradsekvationer. Frågeställningarna handlar om hur elever översätter textproblem till andragradsekvationer samt vilka olika typer av svårigheter som finns i översättningsmomentet. Studien har utförts med en metod inspirerad av fenomenografi, där ett individuellt skriftligt frågeformulär besvarades av 43 elever i två olika klasser. Resultatet visar, i stora drag, att vanliga svårigheter är att förstå den matematiska innebörden i texten samt att kunna representera de olika delarna med ett korrekt matematiskt symbolspråk. Svårigheter finns också att se problemets alla delar samt att relatera delarna rätt i det stora övergripande sammanhanget. Många elever har tecknat förstagradsekvationer i stället för andragradsekvationer. Förhoppningen är att lärare, genom att ta del av de i studien framtagna kategorierna, kan få större insikt i och förståelse för de olika tankesätt som finns hos eleverna.
|
15 |
Elevers svårigheter i problemlösning medekvationer : En kvalitativ studie av elevers lösningari att lösa problem med ekvation i årskurs åttaAjmea, Soulafa, Mokbel, Rawaa January 2023 (has links)
Syftet med denna studie är att identifiera de svårigheter elever har och de misstag de gör när de individuellt löser ett ekvationsproblem i matematik. Totalt deltog åtta elever i årskurs åtta, samt åtta matematiklärare. Alla elever fick göra en uppgift, som handlade om att lösa en ekvation, sedan intervjuade vi eleverna. Vi intervjuade också åtta matematiklärare. Tidigare forskning identifierade 16 faktorer som påverkar problemlösning i grundskolans matematik, och sex typer av svårigheter relaterade till begreppsfel som påverkar ekvationslösning i grundskolor. Sex av de 16 faktorerna och fyra begreppsfel i ekvationslösning och problemlösning valdes ut och diskuterades i denna artikel som ett ramverk för studien. Vi använde oss av tre olika typer av data: elevernas skriftliga lösningar, intervjuer med eleverna, intervjuer med lärare. Faktorer som påverkar problemlösning klassificerades och visades i en tabell. Våra resultat visar att flera svårigheter som eleverna upplevt dök upp. En del av svårigheterna i problemlösning var gemensamma för alla elever som deltog i studien såsom svårigheter relaterade till bristerna i textförståelse, talförståelse, räkneförmåga och noggrannhet, och de hade flera andra svårigheter relaterade till bristerna i logik och matematiska begrepp. Eleverna som deltog i studien började lösa givna problemet, men de skilde sig åt när det gällde att lösa ekvationen och de hade svårt i förståelse av några begrepp variabel, negativt tecken och likhetstecken, de upplevde svårigheter med räkneoperationen. Fynden som identifierade svårigheter att lösa problem med ekvationer stämmer överens med tidigare forskningsresultat både när det gäller elevernas svårigheter att lösa problem och lösa ekvationer.
|
16 |
Attityder till ekvationer- Attitudes towards equationsDavidsson, Simon January 2011 (has links)
Denna uppsats behandlar elevers attityder till ekvationer. Den tidigare forskningen ger en mängd orsaker till elevers svårigheter med ekvationer. Vad tycker eleverna själva? Denna uppsats kommer fram till att eleverna tycker ekvationer är svårt, att undervisningen från tidigare årskurser brister, och att ekvationer saknar verklighetsförankring.
|
17 |
Formella lösningsmetoder av lineära ekvationer - Nödvändig kunskap eller ett överteoretiserat hinder i matematikundervisningen?Simon, Robert January 2008 (has links)
Examensarbetet undersöker vilka lösningsmetoder elever på yrkesförberedande program använder sig av när de löser lineära ekvationer efter det att A-kursen i matematik avslutats. En viktig fråga har varit att se huruvida elever har tillägnat sig de formella lösningsmetoderna som traditionellt har betonats i undervisningen. Ämnet är relevant eftersom det inom forskningen finns vissa bevis för att många elever betraktar algebra som en mekanisk regelföljande aktivitet utan mening, och att det dessutom är vanligt att elever på framförallt yrkesförberedande program saknar grundläggande baskunskaper i matematik. Ämnet har undersökts med hjälp av ett skriftligt test till gymnasieelever med efterföljande intervjuer. Resultatet visar att de flesta eleverna i studien främst använder sig av informella metoder, och att de formella metoderna i kontrast har lett till ett antal missuppfattningar. Det innebär att det finns anledning att finna nya vägar att introducera ekvationer till elever om det är ett ämne som ska ingå i undervisningen.
|
18 |
Ekvationer - och deras svårigheterJording, Catharina, Ohlsson, Kerstin January 2005 (has links)
Vårt syfte med denna uppsats är att undersöka svårigheter med ekvationer. Varför upplevs ekvationer som svåra och besvärliga att lösa? Är det symbolspråket eller språket att uttrycka olika problem? Vi har valt att undersöka detta genom att intervjua elever i åk 9 samt elever som har genomgått A-kursen på gymnasienivå. Upplever dessa grupper någon skillnad i lösningsprocessen? I vår undersökning är det fler åk 9-elever som använder informella lösningsmetoder än de som genomgått A-kursen. A-kurseleverna visar däremot större tilltro till sig själva att kunna lösa uppgifterna än vad åk 9-eleverna gör.I vår slutsats kommer vi fram till att det största hindret är att eleverna inte löser uppgifterna alls, det näst största problemet för eleverna är att översätta textuppgifter till ekvationer. De formella operationerna såsom räkneregler och likhetstecken innebär också svårigheter för eleverna samt att de inte kontrollerar sina svar de får i uträkningarna. / Vårt syfte med denna uppsats är att undersöka svårigheter med ekvationer. Varför upplevs ekvationer som svåra och besvärliga att lösa? Är det symbolspråket eller språket att uttrycka olika problem? Vi har valt att undersöka detta genom att intervjua elever i åk 9 samt elever som har genomgått A-kursen på gymnasienivå. Upplever dessa grupper någon skillnad i lösningsprocessen? I vår undersökning är det fler åk 9-elever som använder informella lösningsmetoder än de som genomgått A-kursen. A-kurseleverna visar däremot större tilltro till sig själva att kunna lösa uppgifterna än vad åk 9-eleverna gör.I vår slutsats kommer vi fram till att det största hindret är att eleverna inte löser uppgifterna alls, det näst största problemet för eleverna är att översätta textuppgifter till ekvationer. De formella operationerna såsom räkneregler och likhetstecken innebär också svårigheter för eleverna samt att de inte kontrollerar sina svar de får i uträkningarna.
|
19 |
Elevers missuppfattning med ekvationer och olika uppfattningar av likhetstecknet / Students´misconceptions with equations and different perceptions of the equal signSandin, Lina, Svensson, Emma January 2024 (has links)
Att stå inför utmaningar med att förstå likhetstecknets innebörd och räkna med ekvationer kan utgöra missuppfattningar i en elevs förståelse och fortsatt utveckling i matematikämnet. Syftet med denna studie är att granska hur ekvationer och likhetstecknet behandlas i forskning inom matematikämnet, utifrån ett elevperspektiv. Detta syfte kommer att uppfyllas genom följande frågeställningar: Vilka missuppfattningar uppstår hos elever i samband med ekvationer och hur beskrivs elevers uppfattning av likhetstecknet? För att samla in litteratur för studien utfördes sökningar i två databaser (Education Collection och SwePub) och två sökmotorer (Primo och Google Scholar). Det analyserade materialet består av 15 vetenskapliga artiklar, både nationella och internationella studier. Litteraturstudiens artiklar från urvalet, innehåller något av följande begrepp: mathematical equations, misconceptions, knowledge, understanding. Vår studie pekar på att elevers missuppfattningar med ekvationer har en underliggande faktor i undervisningens matematiska arbetsprocess, såsom bristande begreppsförståelse och grundläggande regler. Vidare belyser studien behovet av att främja en mer djupgående förståelse för likhetstecknet hos eleverna. Genom att eleverna ser likhetstecknet som en indikator på jämvikt mellan uttryck kan deras prestationer förbättras i ämnet matematik.
|
20 |
Från konkret till abstrakt : En kvalitativ studie om elevers svårigheter i arbete medekvationerTorrång, Matilda, Isenberg, Emelie, Demir, Esin January 2019 (has links)
Den här studien är en kvalitativ empirisk studie med inriktning på årskurs 1 - 3.Studien syftar till att kartlägga elevers förståelse samt svårigheter inom ekvationer. För att besvara studiens syfte och frågeställningar genomfördes en intervention samt observationer och intervjuer. Den insamlade empirin analyserades utifrån Heddens utvecklingsstadier. Studiens resultat visar att de flesta elever befann sig på ett abstrakt stadie samt att elever främst har svårigheter med likhetstecknets betydelse.
|
Page generated in 0.0901 seconds