11 |
Upplevelser av att vara närstående till en person med psykisk ohälsa.Frick, Julia, Jonsson, Annie, Karlsson, Linnéa January 2016 (has links)
Bakgrund En fjärdedel av världens befolkning har i något sammanhang varit i kontakt med psykisk ohälsa. När en individ drabbas av ohälsa påverkas även de närstående. Familjefokuserad omvårdnad kan vara ett adekvat redskap för sjuksköterskan att även inkludera närstående i vården. I Hälso- och sjukvårdslagen framgår hur sjuksköterskan ska bidra med information och kunskap för att den närstående ska kunna delta i vården. Psykisk ohälsa förekommer inom alla patientgrupper och en av sjuksköterskans huvuduppgifter blir att stödja den vårdsökande samt dess närstående till fortsatt hjälp och förbättrad hälsa. Syfte Att beskriva upplevelser av att vara närstående till en person med psykisk ohälsa. Metod Litteraturöversikt med induktiv ansats baserad på artiklar med kvalitativ design. Datainsamling genom sökning i databasen CINAHL samt sekundärsökning. Analys av 12 artiklar utifrån Fribergs femstegsmodell. Resultat Resultatet visar att närstående till personer med psykisk ohälsa upplever familjesituationen förändrad, en negligerad egenhälsa, att information och stöd efterfrågas samt sökande efter meningsfullhet. Slutsats Sjuksköterskan har en viktig roll i att tillfredsställa behovet av information för närstående till personer med psykisk ohälsa, då bristande kunskap och felaktiga uppfattningar försvårar livssituationen. / Background A quarter of the world population has in some context been in contact with mental illness. When an individual is affected by ill-health this also affects the individual’s relatives. Family focused care can be an adequate implement for the nurse to also include relatives in health care. The Health Care Act shows how the nurse's role is to provide information and knowledge so the relatives will be able to participate in the care. Mental ill-health occurs within all patient groups and one of the nurse's main tasks is to support the care applicant and its relatives to continued help and improved health. Aim To describe experiences of being a relative to a person with mental illness. Method Literature review with inductive approach based on articles with a qualitative design. Data was collected through CINAHL and a secondary search. Analysis of 12 articles made with Fribergs five-step model. Results The result shows that relatives to individuals with mental ill-health experience a changed family situation, neglected own-health, more information and support is needed and a search for meaning. Conclusion The nurse receives an important role to satisfy the need of information to relatives of individuals with mental ill-health, as a lack of knowledge and wrong comprehensions obstructs the life situation.
|
12 |
Familj på lånad tid - hjälp oss att minnas vår tid tillsammans : Föräldrars erfarenhet av neonatal palliativ vård. En litteraturöversikt / Family on borrowed time - help us to remember our time together : Parent´s experience of neonatal end-of-life care. A literature reviewEdvardsson, Carola, Stenvall, Hanna January 2016 (has links)
Bakgrund: Inom neonatalvården idag är det ovanligt att barn dör, men när det sker innebär det en i många fall livslång kris för de föräldrar som drabbas. Neonatal palliativ vård omfattar en helhetssyn och fokus på hela familjen, vilket bidrar till att relationer mellan familjen och vårdpersonalen byggs upp. Det innebär också etiska dilemman och att ställas inför svåra beslut. Syfte: Syftet var att beskriva föräldrars erfarenhet av neonatal palliativ vård. Metod: En litteraturöversikt baserad på 12 kvalitativa artiklar som söktes fram i databaserna AMED, Cinahl, Medline och PsycINFO. Fribergs trestegsmodell användes för analys. Resultat: Åtta kategorier framkom: Att få möjlighet att vara nära; Att vara delaktig i att fatta beslut; Betydelsen av information; Att bli behandlad med respekt; Att lindra barnets lidande; Betydelsen av samtal och stöd; Att skapa minnen samt Sjukhusmiljöns betydelse. Slutsats: Föräldrarna har behov av att få vara delaktiga i barnets vård för att skapa minnen. De behöver information för att förstå och efterfrågar fortsatt kontakt med vårdpersonal och uppföljning efter dödsfallet. / Background: In today’s neonatal care, it is uncommon that babies die. When it happens, it is associated with a life-long crisis for the affected parents. In neonatal end-of-life care, the focus is on the entire family and on the relationships that occur between the family and the health care professionals. It is also related to the ethical questions and difficult decisions that take place in this situation. Aim: The aim was to describe parents´ experiences in neonatal end-of-life care. Method: A literature review consisting of 12 articles with a qualitative approach were made. Searches were made in the databases AMED, Cinahl, Medline and PsycINFO. Fribergs three step method for analysis was used. Results: Eight categories were found: To be able to be near; To be involved in making decisions; The importance of information; To be respected; To alleviate child suffering; The meaning of conversation and support; To create memories and The significance of the hospital environment. Conclusions: The parents have the need to be involved in the care of their dying child to create lasting memories. They need information to understand and they ask for further contact and follow-up meetings after the death of their child.
|
13 |
The Development of Family-Focused Intensive Care Nursing Through Action ResearchCoyer, Fiona Maree January 2004 (has links)
Introduction: The purpose of this study was to facilitate an improved understanding by intensive care nurses about their care of family members of critically ill patients. The study aimed to challenge intensive care nurses to reconceptulaise family nursing within the context of the intensive care unit (ICU). Background to the study: Critical illness is not an event that occurs in isolation for the patient and staff. It affects the patient's family in a unique way. A plethora of literature exists identifying the needs of family members in the ICU. However, there are considerably fewer studies which have examined interventions to meet family members' needs and no identified research that discreetly examined the concept of family-focused nursing in the intensive care environment. Design of the study: This study utilised a collaborative action research methodology. It was developed in four phases through the cyclical, dynamic steps of action research. Setting: This study was undertaken in the general intensive care facility of a metropolitan tertiary referral hospital. Phase One: Phase One of the study was the establishment of a collaborative action research group (CARG) with interested registered nurses working in a general intensive care unit. The CARG explored the first two research questions of this study: 1) What are intensive care nurses' perceptions of family-focused nursing? and 2) Is familyfocused nursing appropriate in the intensive care environment? Data were collected through audio taping meetings, flip chart notes and the researcher's reflective diary. Data analysis was undertaken utilising open coding. For the first research question, open coding of the data revealed two categories relating to perceptions of family focused intensive care nursing: partnership in care and maintaining a balance. For the second research question, CARG members agreed unanimously that family focused nursing was appropriate in the intensive care environment. The CARG determined future direction of the action research phases, commencing with a family needs analysis in Phase Two. Phase Two: Phase Two of the study was the utilization of a descriptive survey to determine family member needs in the ICU to determine focuses for interventions during Phase Three. Both family members and staff in the ICU were surveyed utilising the Critical Care Family Needs Index (CCFNI) (Molter & Leske, 1983). Data were analysed by the CCFNI subcategories of assurance, proximity, information, comfort and support, comparing means, rank ordering of means and t-test for statistically significant differences in means between the family members and staff participants. Results indicated that statistically significant differences in means scores between family members and staff participants were in the CCFNI categories of assurance, proximity, information and support. On the basis of these results, a platform for Phase Three of this study arose. The areas for intervention for Phase Three were identified by the CARG as: the provision of staff education seminars to raise staff awareness of family needs and the development of a structured family assessment tool to identify family needs in the ICU. Phase Three: Phase Three of the study addressed research question three: "How can intensive care nurses provide care that is focused toward the family of the critically ill patient?" Phase Three examined practice interventions in two areas. Phase Three Part A was the implementation of nursing staff education seminars. Forty-two nursing staff participated in the family needs education seminars. Data were collected by detailed researcher field notes and completion of a descriptive survey, the CCFNI, post seminar attendance. Thirty-five participants completed the CCFNI. This CCFNI data from nursing participants in the education seminars was compared to family members CCFNI data from Phase Two. Open coding of data from the education seminars revealed codes of family needs, visiting, family presence, encouragement, simple things and boundaries under the theme of "establishing the context" and attitudes, confidence, empathy and culture under the theme of "building a partnership". CCFNI results highlighted statistically significant differences in means scores between family members and staff participants were in the subcategories of proximity and support. Results demonstrated that through understanding family members needs that intensive care nurses can provide care that is focused toward the family of the critically ill patient. This is a building process to be achieved over time. Phase Three Part B was the content validity development of a family assessment tool for the Computer Information System (CIS) in the ICU. A family assessment tool (See Figure 6.1) was developed through the literature and in consultation with the CARG. A series of focus groups were organised. All nursing staff in the general ICU were invited to participate. Twenty-nine registered nurses (43.9%, n=66) participated in the family assessment tool focus groups. The five domains of the family assessment tool, family roles, family spokesperson, family perception and coping, family issues and family health needs, were each discussed to determine readability, clarity and applicability. The focus groups agreed on content validity of the family assessment tool. (See Figure 6.2). Phase Four: Finally, Phase Four of the study has addressed research question four: "Is action research an appropriate methodology to transform intensive care nursing practice?" Somekh's (1995) framework was utilised to guide this critical evaluation. It is suggested that action research is an appropriate methodology to transform intensive care nursing practice as it enables the development of professional, it is sensitive to the specific nature of intensive care nursing, it acknowledges of attributes of the researcher in the process. It is also an appropriate methodological choice as it provides opportunity for a critical evaluation and a platform for the ongoing nature of the action research journey. Conclusions: Overall the findings achieved the objectives of the study in that organisational, cultural and clinical practice changes were identified to facilitate family-focused intensive care nursing. Collaboration occurred with intensive care nurses to effect change. The action research process involved in the change process was articulated throughout the four phases of the study. An improved understanding by intensive care nurses about their family nursing practice was demonstrated in Phase Three and the efficacy of action research methodology for clinical practice change was demonstrated in Phase Four.
|
14 |
Distriktssköterskors erfarenheter av att vårda barn i hemsjukvård / District nurses`experiences of caring for children in home careMeraz, Lotta, Sandberg, Jenny January 2021 (has links)
Bakgrund: Hemsjukvård för barn är en ny och växande vårdform i Sverige. Möjligheten att få hjälp av hemsjukvården för sjuka barn ser olika ut beroende på var i landet familjen bor. I Skåne län finns specialiserad hemsjukvård för sjuka barn medan barn i övriga landet får insatser från kommunens distriktssköterskor i hemsjukvården. Syfte: Syftet var att belysa distriktssköterskors erfarenheter av att vårda barn i hemsjukvård. Metod: Intervjuer genomfördes med tio distriktssköterskor och tre sjuksköterskor och materialet analyserades med innehållsanalys. Resultat: Samtliga informanter hade erfarenhet men ansåg sig sakna viktig kunskap om vårdandet av sjuka barn. Ett bra samarbete och tydlig kommunikation med ordinerande klinik där barnet vårdades var nödvändigt för att kunna utföra en säker vård i hemmet. De behövde även mer tid för besöken i hemmet, för att kunna bemöta barn, föräldrar och syskon. Slutsats: Vårdandet av barn ansågs positivt och meningsfullt av distriktssköterskorna, men resurskrävande då det eftersträvades att arbeta i par vid hembesök En välfungerande kommunikation mellan ordinerande klinik och hemsjukvård ansågs viktigt. God vårdrelation mellan barnet, familjen och distriktssköterskor var en förutsättning för att kunna bedriva patientsäker vård. Nyckelord: Familjefokuserad omvårdnad, kommunikation, kunskap, samarbete / Background: Home care for children is a new and growing form of care in Sweden. The possibility of receiving help from home care for sick children looks different depending on where in the country the family lives. In the county of Skåne, there is specialized home care for sick children, while children in the rest of the country receive contributions from the municipality's district nurses in home care. Aim: The aim was to elucidate district nurses' experiences of caring for children in home care. Methods: Interviews using a qualitative approach were conducted with ten district nurses and three nurses. The material was analyzed with a qualitative content analysis. Results: All informants had experience but considered themselves to lack important knowledge about the care of sick children. A good collaboration and clear communication with the prescribing clinic where the child was cared for was necessary to be able to perform safe care at home. They also needed more time for the home visits, to be able to deal with the children, parents, and siblings. Conclusions: The care of children was considered positive and meaningful by the district nurses, but resource-intensive as it was sought to work in pairs during home visits. A well-functioning communication between the prescribing clinic and home health care was considered important. Good care relations between the child, the family and district nurses were a prerequisite for being able to provide patient-safe care Keywords: Collaboration, communication, family focused care, knowledge
|
15 |
Föräldrars upplevelser av vårdpersonalens bemötande på akutmottagningenPettersson, Wilma, Söderman, Hanna January 2020 (has links)
Introduktion: Akutmottagningen är för många ansiktet utåt på sjukhuset och kanske den första kontakten med akut sjukdom och sjukvård. När ett barn blir sjukt påverkas hela familjen. Det sjuka barnet står i fokus men hur hanterar föräldrarna situationen och vad kan vårdpersonalen göra för att skapa en positiv upplevelse av en annars negativ situation? Syfte: Syftet var att beskriva föräldrars upplevelser av att vistas på en akutmottagning och hur vårdpersonalens bemötande påverkar upplevelsen. Metod: Beskrivande design med litteraturstudie som datainsamlingsmetod. De vetenskapliga artiklarna var av kvalitativ design, publicerade mellan 2010-2020. Databaserna PubMed och CINAHL användes för sökning av artiklar. Artiklarna kvalitetsanalyserades innan innehållsanalysen. Begreppet familjefokuserad omvårdnad användes som teoretisk referensram för diskussionen. Resultat: Resultatet består av fyra huvudkategorier som påverkade föräldrarnas upplevelse: Vårdmiljö, Att vara förälder, Föräldrars perspektiv av vårdpersonalen och Bemötande av barnet. Resultatet visade att föräldrar upplever vårdpersonalens bemötande positivt om vårdpersonalen lägger stort fokus på barnet, informerar föräldrarna tydligt och regelbundet, skapar en hygienisk och barnvänlig miljö, samt stöttar föräldrarna och låter dem uttrycka orosmoment och ställa frågor. Finns brister i någon av de fyra huvudkategorierna är chansen för en negativ erfarenhet större. Slutsats: En viktig aspekt för en positiv upplevelse var att miljön var barnvänlig. Det hade en stor betydelse hur vårdpersonal interagerar med barnet. Det behövs mer forskning inom området, framförallt globalt, för att bidra med perspektiv som vårdpersonal världen över kan nyttja.
|
16 |
Alkoholmissbrukets påverkan på anhörigas hälsa : en litteraturöversikt / The effect of alcohol abuse on family members’ health : a literature reviewLindemalm, Albert, Bermudez Johansson, Gabriel January 2023 (has links)
Bakgrund Alkoholmissbruk är en av de främsta bestämningsfaktorerna för hälsa i världen. Globalt uppskattas 280 miljoner personer ha ett alkoholmissbruk och i Sverige antas antalet vara 350 000 personer. På grund av alkoholens negativa hälsoeffekter finns det en rad allvarliga följdsjukdomar, därmed är personer med alkoholmissbruk en grupp som personal inom hälso- och sjukvården kommer i kontakt med. Vid sjukdom påverkas anhöriga, ibland positivt men mestadels negativt. De negativa effekterna sammanfattas som anhörigbörda. Bördan påverkar de anhörigas hälsa vilket har konsekvenser för både dem och patienten. Syfte Syftet var att beskriva hur anhörigas hälsa påverkas av en närståendes alkoholmissbruk. Metod En icke-systematisk litteraturöversikt baserad på 20 vetenskapliga originalartiklar, av kvalitativ och kvantitativ ansats. Artiklarna samlades in från databaserna PubMed, CINAHL samt PsycInfo med hjälp av sökord. Artiklarna har därefter genomgått kvalitetsgranskning utifrån Sophiahemmet Högskolas bedömningsunderlag för vetenskaplig klassificering och kvalitet. Sammanställning och analys skedde med integrerad dataanalys. Resultat Studien fann en rad faktorer som påverkade hälsan negativt hos anhöriga till personer som missbrukar alkohol. Dessa påverkansfaktorer fanns på individnivå, social nivå och påverkade de anhörigas hälsomedvetenhet och hantering. Den anhörigbörda detta innebar hade påverkan på fysisk, psykisk och social hälsa. Att växa upp i en familj drabbad av alkoholmissbruk ökade bland annat mortalitet och förekomst av psykisk sjukdom. Anhörigskapet hade för det mesta negativ inverkan på relationer. Stigmatisering och fördomar mot alkoholmissbruk isolerade generellt de anhöriga. Ett bifynd var att anhörigbörda hanterades på olika sätt. Vissa använde välanpassade copingstrategier, andra inte. Slutsats Studien visar på vikten av att hälso- och sjukvården uppmärksammar och stödjer de anhöriga för att minska deras börda. De försämrade familjerelationerna som alkoholmissbruket skapar, kan även förklara och ge oss förståelse för anhörigas beteende och hur anhöriga kommunicerar med sina närstående. Stigmatiseringen av alkoholmissbruk ställer krav på ett fördomsfritt och öppet bemötande men också mod vid uppmärksammandet av dessa frågor. / Background Alcohol abuse is one of the main determinants of health in the world. Globally, it is estimated that 280 million people have an alcohol use disorder [AUD]. In Sweden the number is assumed to be 350,000. Due to the numerous negative health effects of alcohol, persons with AUD are encountered in healthcare contexts. Illness affects the family member's capacity for caring for the patient. In some cases, this is a positive experience. However most often it creates a caregiver burden. This burden has consequences in health for both caregivers and the patients. Aim The aim was to describe how alcohol abuse affects family members' health. Method A non-systematic literature review based on 20 original scientific articles with qualitative or quantitative approach. The articles were obtained from PubMed, CINAHL and PsycInfo. The articles have subsequently undergone a quality review based on Sophiahemmet University's assessment basis. Compilation and analysis took place with integrated data analysis. Results The study found factors that influenced family members’ health negatively that were linked to alcohol abuse on both an individual and social level. This caregiver burden had an impact on physical, mental, and social health. Growing up in a family affected by alcohol abuse increased mortality and the incidence of mental illness, among other things. Alcohol abuse had a negative impact on family relationships. Stigmatization and prejudice against alcohol abuse generally caused isolation. An incidental finding was that caregiver burden was handled in different ways. Some used well-adapted coping strategies, others did not. Conclusions The study shows the need for the healthcare system to support families to reduce their burden. The deteriorating effect from alcohol abuse on family relationships can also explain family communication and behaviour. The stigmatization of alcohol abuse demands a non-prejudiced and open approach, but also the courage to raise these issues.
|
17 |
Omvårdnadsåtgärder till barn med förstoppning : En litteraturöversikt / Nursing measures for children with constipation : A literature reviewSommar, Jenny, Bengts, Johanna January 2023 (has links)
Bakgrund Förstoppning är ett problem för många barn och prevalensen tros ligga mellan 1–31 procent världen över. Problematiken skapar obehagliga konsekvenser för barnet och enbart läkemedelsbehandling visar sig har otillräcklig effekt då studier visat att cirka 25 procent av barn som diagnostiserats med förstoppning lider även av detta i vuxen ålder. Syfte Syftet med denna litteraturöversikt är att beskriva sjuksköterskans omvårdnadsåtgärder till barn med förstoppning. Metod Examensarbetet genomfördes som en strukturerad litteraturöversikt med inslag av den metodologi som används vid systematiska översikter. Resultatet baseras på elva vetenskapliga artiklar. Artiklarna har inhämtats från databaserna Pubmed och CINAHL. Resultat I resultatet presenteras de två huvudkategorierna utbildning och bemötande. De omvårdnadsåtgärder som identifierades och gav resultat innehöll att kompetensutveckla sjuksköterskor så att rätt information ges till föräldrar om förstoppning men också att skapa förtroende och använda ett patientanpassat förhållningsätt. Kunskap, information och förhållningssätt var grundläggande faktorer till ett optimalt omhändertagande. Slutsats Litteraturöversikten visar att sjuksköterskans kunskap, erfarenhet och bemötande har en betydande roll i barnens återhämtning. Sjuksköterskan behöver kunna förmedla egenvårdsundervisning på ett patientanpassat sätt för att förbättra barns möjlighet att tillfriskna och öka föräldrars kunskap. Dessa åtgärder visade sig vara betydelsefulla inslag i omvårdnaden kring barn med förstoppning / Background Constipation is a problem for many children and the prevalence is believed to be between 1-31 percent worldwide. The problem creates unpleasant consequences for the child and medical treatment alone proves to have insufficient effect as studies have shown that around 25 percent of children diagnosed with constipation also suffer from this in adulthood. Aim The purpose of this literature review is to describe the nursing measures for children with constipation. Method The literature review was carried out as a structured literature review with elements of the methodology used in systematic reviews. The result is based on eleven scientific articles.The articles have been obtained from the databases Pubmed and CINAHL. Results The results present the two main categories: education and treatment. The nursing measures that were identified and yielded results included developing the skills of nurses so that the right information is given to parents about constipation but also building trust and using a patient-friendly approach. Knowledge, information and attitude were fundamental factors for optimal care Conclusions The literature review shows that the nurse's knowledge, experience and attitude have a significant role in the children's recovery. The nurse needs to be able to convey self-care education in a patient-adapted way to improve children's opportunity to recover and increase parents' knowledge. These measures proved to be important elements in the careof children with constipation
|
18 |
Bemötande av anhöriga i samband med dödsfall : En allmän litteraturöversikt ur ett sjuksköterskeperspektivGrainger Staflin, Freja, Fornemyr, Daniella January 2024 (has links)
Bakgrund: I sjuksköterskors omvårdnad och ansvar ingår det att stödja anhöriga i individuella sorgeprocesser vid dödsfall. Enligt riktlinjer ska sjuksköterskor leda omvårdnadsarbete i samverkan med anhöriga. Däremot beskriver anhöriga i tidigare forskning att de upplever bristande bemötande från sjuksköterskor. Enligt anhöriga beror det på en hög arbetsbelastning som kan förhindra möjligheter till ett fullständigt avsked med familjemedlemmar som avlider. Syfte: Att skapa en översikt kring sjuksköterskors erfarenheter av att bemöta anhöriga i samband med dödsfall. Metod: En allmän litteraturöversikt tillämpades utifrån elva inkluderade artiklar. Totalt inkluderades åtta kvalitativa artiklar, två kvantitativa artiklar och en artikel med mixad metod. Resultat: Det identifierades tre olika teman som besvarade valt syfte. De var: Sjuksköterskors emotionella påverkan vid bemötande, Sjuksköterskors förutsättningar att bemöta anhöriga och Kommunikation vid bemötande. Sjuksköterskor erfor att brist på utbildning och praktisk erfarenhet försvårade bemötande till anhöriga. Ytterligare erfor de att kommunikation var bristfälligt men viktigt i bemötande. Det som ansågs främja bemötande var tillit, god relation och respekt gentemot båda parter. Slutsats: Sjuksköterskors bemötande till anhöriga är bristfälligt. Det framgår att tidsbrist, otillräcklig kunskap och förutsättningar är orsaken till detta. Ett främjande bemötande kan skapas genom att se anhöriga som enheter samt erbjuda tid åt individuella behov de har. / Background: In nurses ‘nursing care and responsibilities it includes of giving support to relatives in their individual bereavement processes in event of deaths. According to the available nurses’ guidelines for nursing they are intended to lead nursing care work in relation with relatives. However, relatives describe in previous research that they can experience a lack of encounter and care from nurses. In accordance with relatives, this may depend on a high workload that can prevent the possibilities of a proper farewell of deceased family members. Aim: To create an overview of nurses ‘experiences when dealing with relatives in connection with deaths. Method: A general literature review was applied based on eleven selected articles. Eight articles were qualitative, two were quantitative and one article containing a mixed method. Results: The three themes that were identified answered the chosen aim. They were: Nurses emotional impact during encounters, Nurses prerequisites of encounters with relatives and Communication during encounters. Nurses experienced a lack of education and practical manners aggravated the encounter with relatives. Relatives’ feelings and experiences affected the feelings nurses experienced. Furthermore, nurses experienced that communication was inadequate but crucial for their’ encounter with the relatives. Trust, good relations, and respect were beneficial regarding both parties. Conclusion: Nurses ‘encounters was inadequate to relatives. It appears that a lack of time, insufficient knowledge, and lack of prerequisites may be the reason behind this. A promoting encounter can be established by seeing relatives as unified units and offering time to individual needs they have.
|
19 |
SAMORDNADE HEMBESÖK : Barnhälsovårdssjuksköterskor och familjevägledares föreställningar om ett nytt arbetssättLandell, Emelie, Nurmi, Martina January 2019 (has links)
Bakgrund: I Sverige ska kommuner och regioner arbeta med att främja hälsa hos familjer och barn. Ett sätt att arbeta med detta kan vara genom att samordna resurser vid hembesök. Samordnade hembesök kan möjliggöra tidig identifiering av familjer i behov av utökat stöd och tidigare studier har visat på goda effekter av samordnade hembesök för både enskilda familjer och för samhället. Därför genomförs nu ett förbättringsarbete med samordnade hembesök i Västmanland där barnhälsovårds-sjuksköterskor (BHV-sjuksköterskor) och familjevägledare tillsammans gör hembesök till familjer med barn som är åtta månader. Av den tidigare forskningen att döma saknas en inblick i BHV-sjuksköterskors och familjevägledares föreställningar av vad samordnade hembesök kan bidra med för både professionerna och familjerna. Syfte: Syftet är att beskriva barnhälsovårdssjuksköterskor och familjevägledares föreställningar av att göra samordnade hembesök till familjer med barn som är åtta månader. Metod: Examensarbetet är en intervjustudie med nio BHV- sjuksköterskor och fyra familjevägledare. Intervjuerna har analyserats med kvalitativ direkt innehållsanalys med deduktiv ansats. SWOT-modellen har varit vägledande för intervjuer och analys. Resultat: BHV-sjuksköterskornas och familjevägledarnas föreställningar av att göra samordnade hembesök handlar om att arbeta för att stödja familjer genom att samarbeta i team. Det framgår att arbetssättet kan medföra försvårande omständigheter i relation till professionen och föräldrarna. Att ha organisatoriska förutsättningar tros kunna möjliggöra arbetssättet trots att verksamheten inte anpassas efter nya omständigheter. Slutsats: Examensarbetets resultat visar att BHV-sjuksköterskor och familjevägledare föreställer sig att samordnade hembesök förväntas bidra till ett förbättrat interprofessionellt samarbete, vilket i sin tur skulle kunna göra att professionerna i större utsträckning kan ge föräldrastöd ur ett familjefokuserat omvårdnadsperspektiv. Att ta reda på BHV- sjuksköterskors och familjevägledares olika föreställningar bidrar till att synliggöra faktorer som kan påverka arbetssättets implementering. / Background: In Sweden municipalities and regions should promote the health of families and children. One way of working with this can be by coordinating resources in home visits. Coordinated home visits can enable early identification of families in need of increased support and previous studies have shown good effects from coordinated home visits for both individual families and for the community. Therefore, an improvement project with coordinated home visits is currently being carried out in Västmanland, where child health (CHC) nurses and family counselors together make coordinated home visits to families with children who are eight months old. Previous research lack insight into BHV nurses and family counselors’ conceptions of why coordinated home visits can contribute to both the professionals and the families. Aim: The aim of this study is to describe child health care (CHC) nurses and family counselors’ conceptions of making coordinated home visits to families with children in the age of eight months. Method: This essay is an interview study with CHC-nurses and family counselors (n=13). The interviews are analyzed by qualitative directed and deductive content analysis. The SWOT-model was guiding in both interviews and analysis. Result: CHC-nurses and family counselors’ conceptions of making coordinated home visits contain working to support families by teamwork. Such clinical practice may contribute to aggravating circumstances in relation to the profession and the parents. Also, having organizational conditions are believed to enable the work despite the fact that clinical practice is not adjusted to new circumstances. Conclusion: The results of this essay show that CHC-nurses and family counselors belive that coordinated home visits are expected to contribute to improved interprofessional collaboration, which in turn could enable the professionals to provide parental support to a greater extent from a family-focused nursing perspective. Finding out about the different conceptions of child health nurses and family counselors contributes to highlighting factors that can influence the way new clinical practices are implemented.
|
20 |
Föräldrars delaktighet i omvårdnaden av sitt prematurfödda barn : -En intervjustudie utifrån barnsjuksköterskors erfarenheter. / Parents participation in their premature child’s care : -An interview study based on the experiences of Paediatric nursesCarlén, Jenny, Hagman, Anna January 2020 (has links)
Bakgrund: I Sverige föds omkring 7000 prematura barn varje år. Föräldrars närvaro och delaktighet är viktig för att de ska lära känna sitt barn och ta på sig rollen som barnets primära vårdare, men även för barnets välbefinnande och trygghet. Syfte: Beskriva barnsjuksköterskors erfarenheter av att göra föräldrar delaktiga i omvårdnaden av sitt prematurfödda barn på neonatalavdelning. Metod: Studien genomfördes på en neonatalavdelning i södra Sverige. Totalt deltog 12 barnsjuksköterskor. Intervjuerna analyserades utifrån en kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats. Resultat: När föräldrarna träffade samma personal byggdes en relation mellan föräldrar och barnsjuksköterska vilket främjade föräldrarnas delaktighet. Det var viktigt att låta föräldrarna sköta omvårdnaden men att barnsjuksköterskan fanns vid sidan om som stöd. Genom information och förberedelse hade föräldrarna bättre förutsättningar till delaktighet. Barnets tillstånd, vårdmiljön och familjesituation menade barnsjuksköterskan kunde påverka huruvida föräldrarna ville eller kunde vara delaktiga i omvårdnaden. Genom delaktighet främjades anknytningen genom att föräldrarollen stärktes och föräldrarna lärde känna sitt barn. Slutsats: Barnsjuksköterskan har en viktig roll där hon bör sträva att få med sig föräldrarna i omvårdnaden så att deras delaktighet ökar. Vikten av att föräldrar är delaktiga grundar sig i att stärka anknytningen vilket har stor betydelse för barnets välbefinnande. / Background: Every year 7000 children are born premature in Sweden. Parents presence and participation is important to get to know their child and to take the role as the primary caregivers, but also for the child’s well-being and safety. Aim: The aim of the study was to describe paediatric nurses’ experiences of involving parents in the care of their preterm child in the neonatal intensive care unit (NICU). Method: The study took place at a NICU in southern Sweden. Interviews were carried out with 12 paediatric nurses. The analysis was made using qualitative content analysis with an inductive approach. Results: When parents met the same paediatric nurse a relationship was built which promoted parent participation. It was important to have the parents take care of the nursing but the pediatric nurse was on the side as support. Through information and preparation, the parents had better conditions for participation. The paediatric nurse meant that the child's condition, care environment and family situation nurse could influence whether the parents wanted or could be involved in the care. Through participation, the bonding was promoted by strengthening the parent role and the parents getting to know their child. Conclusion: The paediatric nurse has an important role and should strive to increase parents participation in their child’s care. The importance of parent participation is because it promotes bonding which is important for the child’s well-being.
|
Page generated in 0.0397 seconds