201 |
Vardagsfungerande i förhållande till hörselsvårigheter och populationen äldre utifrån ett ICF-baserat frågeformulär : En studie om vardagsfungerande i förhållande till frågeformuläret HFEQ-Sv (Hearing and Functioning in Everyday life Questionnaire) / Everyday functioning in relation to hearing difficulties and the elderly population based on an ICF-based questionnaire : A study on everyday functioning in relation to the questionnaire HFEQ-Sv (Hearing and Functioning in Everyday life Questionnaire)Lindberg, Linnea, Ståhl, Teres January 2024 (has links)
Bakgrund: Det denna studie vill betona är vikten av subjektiva självrapporterade mätinstrument inom hörselvården med inriktning på populationen äldre. Vidare diskuteras vilka utmaningar denna population kan tänkas ställas inför, samt diverse begränsningar som kan medföras vid tillämpning av endast teknocentrisk rehabilitering. Sammantaget det denna studie vill lyfta fram är ett personcentrerat arbetssätt inom hörselvården och understryka betydelsen av att se till varje enskild individs behov och preferenser. Syfte: Denna studie syftar till att undersöka vardagsfungerande hos äldre i förhållande till självskattad hörselnedsättning, kön och hörhjälpmedelsanvändning. Metod: En tvärsnittsstudie där underlaget är tillhandahållna data från redan insamlad enkät för självskattningsinstrumentet HFEQ-Sv. Populationen är respondenter från 65 till 80 år ur ett urval på totalt 390 personer. Datamaterialet bestod av sju demografiska frågor och 28 stycken enkätfrågor. För sex kategorierna “hälsa”, “hörsel”, “kommunikation”, “delaktighet i samhället”, “individuella resurser” och “stöd från samhället” skapades index. För analys av datamaterialet användes testerna Mann Whitney U test and Kruskal Wallis test. Resultat: Det som kan utläsas av analyserna är att desto större graden av hörselnedsättning är, ju större svårigheter har skattats i förhållande till vardagfungerande. Vid undersökning av populationen äldre som använder sig av hörhjälpmedel visade analyserna att trots användningen av hörhjälpmedel, upplever de fortfarande svårigheter i vardagsfungerande. I synnerhet gällande kategorierna hälsa, hörsel, kommunikation och individuella resurser. Dock hittades inga statiskt signifikanta skillnader mellan vardagsfungerande och kön. Analysen mellan grad av skattad hörselnedsättning och aktivitetsbegränsningar i frågan om delaktighet visade att personer som skattat sin hörselnedsättning som svår och grav, uppgav sig upplevda större svårigheter i förhållande till delaktighet i både fritidsaktiviteter och svåra lyssningsmiljöer. Slutsatser: Slutsatserna visar att det finns skillnader i vardagsfungerande i förhållande till grad av skattad hörselnedsättning. Användning av hörhjälpmedel såsom hörapparater visade inte ge en bättre tillfredställelse avseende vardagsfungerande. Därmed är den äldre personen i behov av mer än enbart hörhjälpmedel för att kunna ha en fungerande vardag. Inga könsskillnader hittades i förhållande till den äldre populationens vardagsfungerande. / Background: What this study wants to emphasize is the importance of subjective self-reported measuring instruments in hearing care, with a focus on the elderly population. Furthermore, it is discussed which challenges this population might conceivably face, as well as various limitations that can be brought about when applying only technocentric rehabilitation. Overall, what this study wants to highlight is a person-centered way of working in hearing care and underline the importance of looking after each individual's needs and preferences. Aim: This study aims to investigate everyday functioning in the elderly in relation to self-assessed hearing loss, gender and hearing aid use.Method: A cross-sectional study where the basis is provided data from an already collected questionnaire for the self-assessment instrument HFEQ-Sv. The data material consisted of seven demographic questions and 28 survey questions with six categories "health", "hearing", "communication", "participation in society", "individual resources" and "support from society". The population is respondents aged 65 to 80 from a sample of a total of 390 people. For analysis of the data, Mann Whitney U test and Kruskal Wallis test were used. Results: It can be interpreted that the greater the degree of hearing loss, the greater the estimated difficulties in relation to everyday functioning. Despite the use of assistive listening devices such as hearing aids, the respondents still experience difficulties in everyday functioning. In particular for the categories of health, hearing, communication and individual resources. However, there were no differences between everyday functioning in relation to gender. The analysis between degree of estimated hearing loss and activity limitations in the question of participation, showed that people who estimated their hearing loss as severe and profound hearing impairment, stated that they experienced greater difficulties in relation to participation in both leisure and difficult listening environments. Conclusions: The conclusions show that there are differences in everyday functioning in relation to the degree of estimated hearing loss. Use of Hearing Assistive Technology such as hearing aids did not show a better satisfaction with everyday functioning. Thus, the elderly person is in need of more than just technology to be able to have a functioning everyday life. No gender differences were found in relation to the everyday functioning of the older population.
|
202 |
Att leva livet ut: Vad främjar livskvalité i livets slutskede, en kvalitativ litteraturöversikt / To Live Life: What promotes the quality of life of the terminally ill, a qualitative literature reviewSpång, Fredrik, Åkesson, Angelica January 2016 (has links)
Bakgrund: Palliativ vård, eller vård vid livets slutskede, innebär ett förhållningssätt som syftar till att förbättra vårdsökande personers livskvalité. Livskvalité är ett begrepp som är svårt att definiera, det omfattar personens uppfattning om sin situation. Därför är det viktigt att beskriva aspekter som kan främja personers livskvalité. Syfte: Syftet med denna litteraturöversikt var att beskriva vad som främjar livskvalité hos personer som befinner sig i livets slutskede. Metod: En litteraturöversikt som sammanställdes av elva kvalitativa artiklar. Artiklarna analyserades enligt en induktiv ansats. Inkluderade artiklar fanns genom sökning i Cinahl, Medline, AMED samt PsycInfo. Resultat: Analysen av artiklar indikerade på att livskvalité är en individuell upplevelse bland personer som befinner sig i livets slutskede. Återkommande aspekter som främjar livskvalité i livets slutskede har kategoriserats i tre kategorier: Betydelsen av relationer; Förstå sin situation; Omvårdnad vid livets slutskede. I diskussionen användes Lennart Nordenfelts holistiska teori kring hälsa och livskvalité där synen på den hela människan samt uppfyllelsen av mål är betydelsefullt. Slutsats: God palliativ vård samverkar med livskvalité som i sin tur är nära kopplat till personcentrerad vård. Därför är relationen mellan den vårdsökande personen och vårdpersonal viktig. / Background: Palliative care, or care at end of life, means an approach that aims to improve the quality of life for care seekers. Quality of life is a concept that is difficult to define, it includes the person’s perception of the situation. Therefore it is important to describe aspects that can promote people’s quality of life. Aim: The objective of this study was to describe what promotes quality of life in people who are in the final stages of life. Method: A literature review compiled by eleven qualitative articles. They have been analyzed according to an inductive approach. Included were articles by searching CINAHL, Medline, AMED and PsycInfo. Results: The analysis of the articles indicated on that quality of life is an individual perception among people who are in the final stages of life. Recurring elements that promote quality of life in the final stages of life have been categorized into three categories: The importance of relationships; Understand their situation; Nursing at the end of life. The discussion was used Lennart Nordenfelt holistic theory of health and quality of life, where the vision of the whole person and fulfillment of goals is important.Conclusion: Good palliative care interacts with the quality of life, which in turn is closely linked to person-centered care. Therefore, the relationship between the person seeking care and health professionals is important.
|
203 |
"Sen blev det lättare och nu är det jätteenkelt" : En kvalitativ studie om elevers upplevelser av sin läs- och skrivutveckling / "It became easier and now it is very easy" : A qualitative study on students' perception of their reading and writing developmentJensen, Hanne January 2016 (has links)
Tidigare forskning om elevers läs- och skrivinlärning belyser lärares åsikter av ämnet samt de faktorer som är viktiga för en gynnsam läs- och skrivutveckling, dock saknas elevernas perspektiv och upplevelser gällande sin inlärning. Syftet med studien var att undersöka elevers upplevelser av sin läs- och skrivutveckling och deras tankar kring betydelsen av att lära sig läsa och skriva. Med syftet som utgångspunkt kommer följande frågor att besvaras: Hur beskriver elever betydelsen av att lära sig läsa och skriva? Hur beskriver elever sin egen läs- och skrivutveckling? Hur skiljer sig upplevelser och erfarenheter åt mellan olika elever, som enligt läraren har haft olika individuella förutsättningar i den tidiga läs- och skrivinlärningen? Studien bygger på sex semistrukturerade intervjuer med elever i en årskurs 2, samt en intervju med elevernas klasslärare. Den hermeneutiska teorin och tillvägagångssättet ligger till grund för studien. Resultatet visar att elevers upplevelser och tankar är av stor betydelse, för att lärare ska ha möjlighet att förstå hur elever upplever sin läs- och skrivutveckling. Det framkommer vissa skillnader i elevernas upplevelser, som kan ha sin grund i deras varierande förutsättningar då läs- och skrivinlärningen påbörjades. Vissa elever menar att vikten av att lära sig läsa och skriva är för att det krävs i det vuxna livet och andra elever anser att det är betydande när de ska läsa eller skriva i skolan, för att ha möjlighet att klara av skolarbetet. Fyra av sex elever har upplevt viss problematik i sin läs- och skrivutveckling och menar att det varit svårt med att stava, skriva långa ord och att läsa mycket text. / Previous research on students' reading and writing learning highlights the teachers' opinions about the subject and the factors that are important for a favorable reading and writing, but is missing the students' perspectives and experiences regarding their learning. The aim of the study was to investigate the students' perceptions of their literacy development and their thoughts on the importance of learning to read and write. With this aim as a starting point the following questions will be answered: How do the students describe the importance of learning to read and write? How do the students describe their own reading and writing development? How do the perceptions and experiences differ between students who, according to the teacher, have had various individual conditions in the early reading and writing process? The study is based on six semi-structured interviews with students in second grade, and an interview with the students' teacher. The base for the study is the hermeneutic theory and approach. The results show that the students' experiences and thoughts are of great importance for teachers to be able to understand how students feel about their reading and writing skills. It reveals some differences in the students' experiences, which may be due to their varying conditions at the beginning of their reading and writing process. Some students believe that the importance of learning to read and write is because it is required in adult life while other students believe that it is significant to be able to cope with school work. Four of the six students have experienced some problems in their literacy development in spelling, writing long words and reading a lot of text.
|
204 |
Sverige, Norge och det minoritetspolitiska vägskälet : En jämförande fallstudie om individuella och kollektiva rättigheter i en samisk kontextJohansson, Felicia January 2017 (has links)
Minority rights has been a common subject of discussion for several years and since the United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples was adopted the interest in the matter has far from decreased. One of the countries voting in favor of the declaration is Sweden, and although they volunteerly decided to comply with the agreement they have received numerous complaints on how they treat the indigenous people inhabiting certain areas of the country. When constructing new rights, a plan on how to make them apply to everyone who is entitled to them has to be formed, which can be a bit challenging to say the least. This paper presents two different approaches used when creating minority rights – individual rights and group rights – and applies them on two cases – Sweden and Norway – in order to discover which of these methods dominate said field. This is made through examining three different categories of rights – political, economical and social – to see which differences can be found between Sweden and Norway when it comes to indigenous people’s rights, and how these differences relate to individual and group rights. The conclusion of the study is that group rights is the dominating approach, but focusing on both groups and individuals has been the most successful method yet.
|
205 |
Individual and team sports athletes in the transition from junior to senior sportsFranck, Alina January 2009 (has links)
This quantitative study deals with the transition from junior to senior sports comparing individual (ISA) and team (TSA) sports athletes in terms of: (a) differences between transition and personal variables, (b) relationships between transition and personal variables, (c) contributions of some transition and personal variables into the quality of adjustment on the senior level of sport. There were 195 participants, ISA (n = 49) and TSA (n = 146). Four instruments were used: the Transition Monitoring Survey, the Athletic Identity Measurement Scale, the Task and Ego Orientation in Sport Questionnaire and the Physical Self Perception Profile (revised). Thirty significant differences in the transition and personal variables were found. There was a common pattern in the correlations between transition and personal variables and specific patterns for ISA and TSA. Coping strategies, body attractiveness, athletic identity and physical self-value appeared to be predictors for the quality of adjustment for ISA and coping strategies, ego orientation and physical self-value for TSA. The results are discussed in relation to theoretical frameworks and previous research. / Den här kvantitativa studien handlar om övergången från junior till senior idrott och jämför individuella idrottare (II) och lag idrottare (LI) i: (a) skillnader i övergångs och personlighets variabler, (b) relationerna mellan övergångs och personlighets variabler, (c) hur några övergångs och personlighets variabler bidrar till idrottarnas anpassning till senior nivån. I studien deltog 195 idrottare, II (n = 49) och LI (n = 146). Fyra mätinstrument användes: Enkäten Karriärövergången från Junior- till Senioridrott, the Athletic Identity Measurement Scale, the Task and Ego Orientation in Sport Questionnaire and the Physical Self Perception Profile (revised). Trettio signifikanta skillnader i övergångs och personlighets variabler hittades. Det fanns ett gemensamt mönster i korrelationerna mellan övergångs och personlighets variablerna och de specifika monstrena för II och LI. Coping strategier, kroppsattraktivitet, idrottsidentitet och fysiskt självvärde verkade förutspå hur anpassade II var till senior nivån och coping strategier, ego motivation och fysiskt självvärde till hur anpassade LI var till senior nivån. Resultaten diskuterades med hjälp av teoretiskt referensram och tidigare forskning.
|
206 |
Individuella och kollektiva belöningssystem : En studie om hur de anställdas motivationsprocess formas och byggs i respektive system / Individual and collective rewardsystem : A study about how the employees motivational process is shaped in the systemsShasivari, Altin, Naaman, Christian January 2013 (has links)
Det har blivit allt vanligare att företag inrättar belöningssystem. Anledningen till att företag väljer att använda sig av dessa system är på grund av att konkurrensen blir allt hårdare. Det är det viktigt att försöka höja medarbetarnas motivation i arbetet, få personalen att vara mer lojal och viktiga nyckelpersoner att stanna kvar. Motivationen kan ses som en process och behandlar tre begrepp. Genom att använda belöningssystem kan motivationen för att uppnå företagets mål öka. Det finns olika typer av belöningssystem, individuella och kollektiva. I den förstnämnda ges belöningarna ut enskilt till individer och personalen belönas utifrån vad de presterar. Den andra utgår ifrån att ge belöningar till en grupp och alla får ta del av samma summa som belöningen innebär. Vi har använt oss av en kvalitativ metod för att studera hur anställdas motivation formas och påverkas av ett individuellt respektive kollektivt belöningssystem. En fallstudie användes för att kunna gå in närmare på djupet i dessa. Alla 8 intervjuer har skett i respektive respondents arbetsplats. Med hjälp av våra nyckelbegrepp som finns i den teoretiska referensramen har vi kunnat ställa våra intervjufrågor. Under den teoretiska referensramen har vi delat upp den i organisationer och individer, sambandet mellan dem förklaras. Belöningar är nästa del med motiv till varför de ska tillämpas och vilka beteenden ett belöningssystem kan medföra. Även vilka olika slags belöningar som finns. Under motivation tas olika teorier upp, dessa är rättvisa och förväntning samt work orientation. I empirin förklarar våra respondenter om hur de blir motiverade i sina respektive belöningssystem samt att de mer detaljerat berättar hur de upplever rättvisa och förväntningar i systemen. I analyskapitlet utförs en jämförelse mellan teorin och den empirin som samlats in från respondenterna, detta kommer vi med hjälp av våra nyckelbegrepp analyseras skillnader och likheter. Detta leder vidare till våra slutsatser. I slutsatsen kommer vi att diskutera hur de anställda blir påverkade av ett individuellt och ett kollektivt belöningssystem. Slutsatsen påvisar att motivationsprocessen i individuella och kollektiva belöningssystemet skiljde sig åt på olika sätt. / It has become more and more common for companies to implement reward systems. The reason why companies start to use these systems is because of the competition that now is growing stronger and stronger, therefore it’s very important to try and raise the employee’s motivation in work. It can also make the workers more loyal to the organization and make the key individuals to stay put. The motivation can be seen as a process and discusses three different concepts. When used correctly the reward system can be a motivation for the employees to reach the goals that are set in the company. There are different types of reward systems, individual and collective. In the first one we mention, the rewards are given separately to individuals and the staff are rewarded through their achievement. The other one is given out to a group and everyone gets the same amount of the reward. We’ve used a qualitative method to try and analyze and understand how the employees are motivated by an individual and collective reward system. A case study research was used, because we wanted to get a closer look into the banks and brokers. All 8 interviews have been made in each and one of the interviewee’s offices. With help of our key terms in the theoretical framework we’ve been able to ask our questions. In the same chapter as the theoretical framework we have in the first piece described organizations and individuals, how they relate to each other. Rewards is the next step in this process, and begin with explaining what motives there can be to apply a reward system in a company and which behaviors it can raise. We also bring up what kind of different rewards that exists. Under the headline motivation, we’ve used two theories, expectancy and equity, also work orientation has been looked at. In the empirical data our respondents explain to us how they are motivated in their respective system and also quite precise tell us how they experience the fairness and expectancies in their systems. When we analyze our theory and the data that we have gathered, a comparison between them will be made with the help of our key terms, we will analyze what differences and similarities that emerge. This will later on lead to our conclusions. Here, we will discuss how the interviewee’s motivation is affected by an individual and collective reward system. The final conclusion proves that the motivational process in individual and collective reward systems affect the employees differently.
|
207 |
Individuella utvecklingsplaner : Ett redskap som utvecklar elevernas lärande? / Individual development plans : A tool that develops pupils' learning?Vikström, Åsa January 2009 (has links)
Studiens syfte har varit att beskriva hur IUP som fenomen fungerar i skolan. Frågeställningarna för studien har berört vilka konsekvenser arbetet med IUP anses ha för elevernas måluppfyllelse, vilka möjligheter och hinder IUP ger med tanke på elevernas lärande, samt hur attityden kring IUP ser ut för pedagoger och elever. Studien har varit av kvalitativ karaktär och sett ur pedagogernas perspektiv, där sex pedagoger för grundskolans äldre åldrar intervjuats. Resultatet visade att arbetet med IUP är bra på så vis att det möjliggör att alla elever blir sedda samt att eleverna blir medvetna om sitt eget lärande. Till de negativa aspekterna hörde problematiken med formuleringar som kan generera missförstånd, att en del elever inte ser IUP som betydelsefullt, att en IUP inte kan garantera att elever når målen, samt den arbetsbelastning pedagogerna anser att arbetet med IUP kan ge. I studien har även uppmärksammats att pedagoger i sitt arbete med IUP stundtals utgår från ett sociokulturellt perspektiv på lärande, medan inriktningen i Skolverkets allmänna råd i högre grad kan sägas utgå från ett kognitivt perspektiv. Avslutningsvis vill jag tacka alla pedagoger som medverkat, samt min handledare Lena Heindorff.
|
208 |
Individuella utvecklingsplaner : Ett redskap som utvecklar elevernas lärande? / Individual development plans : A tool that develops pupils' learning?Vikström, Åsa January 2009 (has links)
<p>Studiens syfte har varit att beskriva hur IUP som fenomen fungerar i skolan. Frågeställningarna för studien har berört vilka konsekvenser arbetet med IUP anses ha för elevernas måluppfyllelse, vilka möjligheter och hinder IUP ger med tanke på elevernas lärande, samt hur attityden kring IUP ser ut för pedagoger och elever. Studien har varit av kvalitativ karaktär och sett ur pedagogernas perspektiv, där sex pedagoger för grundskolans äldre åldrar intervjuats. Resultatet visade att arbetet med IUP är bra på så vis att det möjliggör att alla elever blir sedda samt att eleverna blir medvetna om sitt eget lärande. Till de negativa aspekterna hörde problematiken med formuleringar som kan generera missförstånd, att en del elever inte ser IUP som betydelsefullt, att en IUP inte kan garantera att elever når målen, samt den arbetsbelastning pedagogerna anser att arbetet med IUP kan ge. I studien har även uppmärksammats att pedagoger i sitt arbete med IUP stundtals utgår från ett sociokulturellt perspektiv på lärande, medan inriktningen i Skolverkets allmänna råd i högre grad kan sägas utgå från ett kognitivt perspektiv. Avslutningsvis vill jag tacka alla pedagoger som medverkat, samt min handledare Lena Heindorff.</p>
|
209 |
Extra anpassningar i matematik : Hur tolkas och fungerar det?Hammaräng, Anna Karin, Nyström, Inger January 2017 (has links)
Syftet med den här studien är att bidra med en bild av hur enskilda lärare och lärararbetslag förstår extra anpassningar i matematik. Lärararbetslags förståelse av matematiksvårigheter är avgörande för vilka elever som får extra anpassningar och hur dessa utformas. I studien undersöks och skapas en bild av den förståelse som vuxit fram under de tre år som gått sedan lagändringen/genomförandet 2014. Studien har en hermeneutisk ansats och bygger på en enkät, studier av elevers skriftliga individuella utvecklingsplaner och två fokusgruppsdiskussioner med lärararbetslag för elever i årskurs 3. Empirin är tolkad utifrån det matematikdidaktiska och specialpedagogiska fältet med extra anpassningar som forskningsområde. Resultatet analyseras utifrån Goffmans teori om det främre rummet och med inspiration av analysmetoden Grounded Theory. I resultatet framgår att lärarna inte uppfattar någon tydlig gräns mellan ledning och stimulans, och extra anpassningar. Lärarna uttrycker att de möter eleven där den är, anpassar och individualiserar och att det sker inom ramen för ordinarie undervisning. Lärarna ser inte extra anpassningar som något nytt efter lagändringen, utan något som har funnits med i undervisningen långt tidigare. Samtidigt beskriver lärarna att undervisning och material anpassas mer idag. I matematik är de extra anpassningarna tydligt målrelaterade, framförallt färdighetsbaserade, samtidigt som arbetssätten och arbetsformerna för anpassningarna inte tydliggörs. I elevernas individuella skriftliga utvecklingsplaner är det ibland svårt att utläsa, om insatserna är en framåtsyftande planering eller en extra anpassning. Extra anpassningar dokumenteras och hanteras på olika sätt i de olika lärararbetslagen. Lärararbetslagen upplever dokumentationen som problematisk och tidskrävande. I studien synliggörs styrkan av arbetslagsarbete. Lärarna i arbetslagen visar på en ambition att vilja förstå och följa skolans styrdokument. / The purpose of the study is to investigate and create a vision of how individual teachers and teams of teachers understand the concept of special adjustments in Mathematics. Teachers' understanding of mathematical difficulties is important for which pupils get special adjustments and how they are designed. The study examines and creates a view of understanding that has been developed since the amendment of the Swedish School Law in 2014. The approach of the study is hermeneutic and is based on a survey, studies of individual development plans and two focus group discussions with teams of teachers for students in the 3rd grade. The empiricism is interpreted from the mathematic didactics and the special pedagogical area, with special adjustments as the research area. The result is analyzed based on Goffman's theory front stage and inspired by the Grounded Theory analysis method. The result shows that the teachers do not perceive a clear line between management and stimulus, and special adjustments. The teachers express they support the student in its starting-point. The teachers’ education is adjusted and individualized through the frame of ordinary education. The teachers do not see special adjustments as something new after the amendment of the law, rather as something that has been present in the education for a long time. At the same time the teachers need to modify their teaching and material more today. The special adjustments in Mathematics are explicitly target related, especially mathematic skills. Working methods for the adjustments are not clarified. In the individual development plans it is sometimes hard to determine if the input is a forward looking plan or a special adjustment. Special adjustments are documented and handled in different ways. The teachers’ experience the documentation as problematic and time consuming. In the study it is possible to determine the power of working in teams. The teachers show an ambition of understanding and following the regulatory documents of the school.
|
210 |
Kvinnans resa till chefsposition : Vad har bidragit till chefspositionen?Ödvall, Elina, Heikkinen, Charlotte January 2020 (has links)
Kvinnliga chefer är ett omdiskuterat ämne i samhället i relation till jämställdhet. Diskussionerna kring vad som bidragit under kvinnans resa för att lyckas nå chefspositioner kan beskrivas utifrån individuella egenskaper och olika organisatoriska faktorer. Utifrån en problemdiskussion landade vi in i studiens syfte som är att beskriva individuella egenskaper och organisationens bidrag till kvinnans resa till chefsposition. Studiens har genomförts via en kvalitativ datainsamling i form tre steg. Steg ett semistrukturerade intervjuer med kvinnlig chef. Steg två telefonintervju med kvinnlig chefs respektive samt steg tre uppföljning via mail med kvinnlig chef. Datainsamlingen ledde till en empirisk dataanalys som i sin tur bidrog till identifiering av individuella egenskaper i form av motivation, organisations kompetensförsörjning samt den kollektiva resan. Genom en analys resulterade de individuella egenskaper i form av motivation utifrån tre former som samspelar med varandra vilka är intern motivation, extern motivation och motivation som rörelse/energi. Samspelet vi identifierat är för att motivation skall uppstå krävs en rörelse/energi mellan individen och intern/extern motivation. Om bara en rörelse/energi finns men ingen riktning är utstakad ser vi att motivationen inte leder till ett resultat. Samt att organisationens kompetensförsörjning utifrån tre faser. Fas ett attrahera och rekrytera, fas två behålla och utveckla samt fas tre avveckla och omställning bidrar till kvinnans resa. Utifrån analysen resulterade det i svar på studiens syfte som visar att kvinnans individuella egenskaper i form av motivation tillsammans med organisationen kompetensförsörjning bidrar till kvinnans resa till chefsposition. / Female managers are a debated topic in society in relation to gender equality. The discussions about what contributed during the women's journey to succeed in reaching managerial positions can be described on the basis of individual characteristics and different organizational factors. From a problem discussion, we landed in the purpose of the study, which is to describe individual characteristics and the organization's contribution to the women's journey to managerial position. The study has been conducted through a qualitative data collection in form of three steps. Step one semi-structured interviews with female managers. Step two telephone interview with female managers partner and step three follow-up by mail with female managers. The data collection led to an analysis, which in turn contributed to the identification of individual characteristics in the form of motivation, organizational competence provision and the collective journey. Through an analysis, the individual characteristics resulted in motivation based on three forms that interact with each other which are internal motivation, external motivation and motivation as movement/energy. The interaction we have identified is that for motivation to arise, a movement/energy between the individual and internal/external motivation is required. If only movement/energy exists but no direction is outlined, we see that motivation doesn´t lead to a result. And that the organization's competence provision is based on three phases. Phase one is attracting and recruiting, phase two retaining and developing and phase three dismantling and conversion contributing to the women's journey. Based on the analysis, it resulted to the study's purpose which show that the women's individual characteristics in the form of motivation together with the organization's competence provision contribute to the women's journey to the managerial position.
|
Page generated in 0.0689 seconds