Spelling suggestions: "subject:"knausgårds"" "subject:"knauss""
1 |
Överskridanden : En tematisk studie av verklighetsproblematiken i Karl Ove Knausgårds Min kamp 1-6 / Transgressions : An Alternative Perspective on Reality in Karl Ove Knausgård’s Min kamp 1-6Borcak, Fedja January 2012 (has links)
The award-winning Norwegian novelist Karl Ove Knausgård achieved great success with his latest book, Min kamp. Both commercially and critically, the novel was praised for its seemingly successful attempt to transcend the boundary between fiction and real life. Focusing on the auto-fictional narrator’s struggle to balance his daily life with his ever so demanding aesthetic ambitions, the novel gives high-detail descriptions of the most basic day-to-day chores, intimately mixed with philosophical reflections on topics such as painting, literature and postmodern civilisation. This essay proposes an alternative perspective on the realism of the novel. Instead of relying on a correspondence theoretical view, which highlights the level of correspondence of a particular representation with reality, I seek, inspired by Martin Heidegger’s thoughts on works of art, to trace a poetics which sees the verity in a work of art as the ”unconcealment” of the world, or the coming-to-being of objects. The function of art in relation to reality is to ”open up” the conventionally understood world and offer a perspective situated between an intellect-based outlook on the world and an intuitive and subconscious one. In order to carefully analyse the formal manifestation of the poetics in question, I turn to the notion of heteromediality, which proves fruitful in distinguishing, in the verbal text itself, certain formal traits usually associated with other media. I suggest that when found in the text, these traits function as a way of stressing the becoming of objects, rather than primarily their mere existence.
|
2 |
Autofiktionens estetik : En undersökning av exemplen Stig Larsson, Marcus Birro och Karl Ove KnausgårdBorsgård, Gustav January 2013 (has links)
Autofiktion är ett omdiskuterat genrebegrepp som fått ökad aktualitet i Sverige under de senaste decennierna genom en rad verk som positionerat sig på gränsen mellan verklighet och fiktion. Med denna uppsats vill jag lyfta fram tre av dessa verk, nämligen Karl Ove Knausgårds Min kamp (2009), Stig Larssons När det känns att det håller på ta slut (2012) och Marcus Birros Släng alla kartor (2012). Syftet är att undersöka texternas litterära tekniker och romantiska idéinnehåll för att urskilja en autofiktionens estetik. Det jag kommer fram till genom mina analyser är att texterna ger uttryck för en antilitterär estetik som styr läsaren mot en självbiografisk läsning. Detta åstadkommer författarna dels genom det självbiografiska anslaget och den strikta subjektiviteten, dels genom inslag av metareflektion och självkritik från berättarjagen som uppenbarar texten som en fortlöpande arbetsprocess. Författarna kringgår litterära konventioner genom ett öppet och tentativt skrivande som inte eftersträvar det formfulländade. De förhåller sig till det låga på ett skrivtekniskt plan genom inslag av talspråklighet och genom att ge illusionen av en konstlös komposition. Även innehållsligt får det låga utrymme i form av berättarjagens bekännelser vad gäller deras destruktiva karaktärsdrag eller tveksamma moraliska handlingar. Berättarjagens destruktiva läggning och deras tendens att framhålla konsten som överordnad livet visar på det romantiska arv som går att spåra i texternas idéinnehåll. I texterna framställs berättarjagen som begåvade men motarbetade outsiders, som bara kan närma sig livet genom att skriva det.
|
3 |
Den implicite författaren : En diskussion kring begreppet "implicit författare", med en exemplifierande analys av Karl Ove Knausgårds roman Min kampArborelius, Jon January 2014 (has links)
Uppsatsen undersöker och diskuterar begreppet "implicit författare" med utgångspunkt i en hypotetisk-intentionalistisk tolkningsmodell för skönlitterära texter. Uppsatsens syfte är att fördjupa och precisera begreppet "implicit författare", samt att visa hur begreppet kan vara behjälpligt vid en analys av ett skönlitterärt verk. Uppsatsen avslutas med en exemplifierande analys av inledningen till Karl Ove Knausgårds roman Min kamp.
|
4 |
"Jeg vil vise deg verden" : Främmandegöring, språk och uppmärksamhet i Karl Ove Knausgårds Om høstenHellström, Hannes January 2020 (has links)
Uppsatsen undersöker Karl Ove Knausgårds Om høsten med utgångspunkt i Viktor Sjklovskijs främmandegöringsbegrepp och Toril Mois tankar om språk och uppmärksamhet. Huvudsyftet är tvådelat: dels att kombinera Sjklovskijs och Mois begreppsliga kluster som delvis är oppositionella på grund av deras vitt skilda relationer till formalismen. Och dels att använda denna kombination för att analysera Om høsten. Fokus ligger på hur vardagliga objekt och fenomen gestaltas, men också på den metadiskussion som förs genom texten kring uppmärksamhet och automatisering.
|
5 |
Att tillskriva mening : En utvärdering av livsåskådningar i Karl Ove Knausgårds MorgonstjärnanGille, Mikael January 2021 (has links)
With the current thesis, the aim is to examine how worldviews appears in fiction literature. This contributes to a better understanding of how beliefs can be evaluated and what fiction offers. The theoretical framework consists of Arjan Marcus theory about the ascription of meaning to life (and how it can be connected to philosophy of life). Marcus theory also provides an opportunity to evaluate expressions of this. This is used for an analysis of protagonists in the novel The Morning Star, by Norwegian author Karl Ove Knausgård. In order to meet the purpose, the following questions have been set up: What expressions of life view appears from protagonists in the novel The Morning Star? And: How can these expressions be understood with Arjan Marcus theory of meaning? The results that emerge show, for example, that the meaning structure of the protagonists often contains incompatible elements, which give a verdict in action and interaction. This includes moral dilemmas of various kinds. In some cases, questioning of one's own faith and religious life causes internal conflicts. It is also striking how the protagonists own view of life often seems unconscious or implied. The present study contributes to the understanding of how philosophy of life is expressed, constituted, and how individuals ascribe meaning. The analyses show the potentials of the theory and what it can bring to further research in the subject area.
|
6 |
Alienationens ansikten : En studie av Karl Ove Knausgårds Min kamp och dess kulturella, mediala och digitala kontext / Faces of Alienation : A Study of Karl Ove Knausgaard's My Struggle and its Cultural, Medial and Digital ContextLindh, Johan January 2024 (has links)
This essay examines various aspects of alienation in Karl Ove Knausgaard's autobiographical novel My Struggle and its cultural contexts. The overall purpose of the essay is twofold. The aim is to analyze both the depiction and the causes of alienation in My struggle, and to examine how the cultural contexts contribute to the author Knausgaard's experience of alienation. To accomplish this the analysis is divided into two sections. The first part focuses on the literary character Karl Ove and aims to analyze the experience of alienation in the novel. The aim of the second part is, on the other hand, to look at how the cultural context affects the author Knausgaard in an alienating way, mainly how the media landscape and the digitalization of society increases Knausgaard's self-exploitation and the reification of his name. The second part, thereby, reads the novel as a work of autofiction where the author (Knausgaard) and the protagonist (Karl Ove) are treated as one and the same. The theoretical framework of the essay is based upon Rahel Jaeggi's and Hartmut Rosa's definitions of alienation. Altogether, the analysis indicates multiple examples of alienation in My Struggle. The protagonist, Karl Ove, is indifferent to the people and the world around him, and he feels as if he has lost control over his own life. Karl Ove is also unable to combine his two most important social roles in life – as a father and as a writer. Consequently, this leads to an internal division between his conflicting ideals and gender notions. Furthermore, Karl Ove is described as a rootless and formless subject, who is alienated from time and space. Another form of alienation occurs when Knausgaard becomes famous, and his authorship is reified. The reification of Knausgaard's name and face implies that he, as a commodified subject, is linked to the trademark Knausgaard™ over which he has limited control. Also, the results of the analysis suggest that it matters whether you choose to read the book as a novel or as autofiction. As a novel, My Struggle’s ending seems to indicate that the protagonist, Karl Ove, manages to replace his alienation with a meaningful seeing, and that he is able to shift his attention to what really matters in life. If you read My Struggle as autofiction, however, this progress is not that obvious. Rather, it looks as if the uncontrollable autobiographical feedback structure of My Struggle continues in media even after the novel is completed.
|
7 |
Metafor - en metod att göra det privata personligtUddenberg, Molly January 2013 (has links)
In this study I have met three authors in a dialogue seminar on their literary work. The discussion, starting from texts by Lacan and Socrates, revolved around the dichotomy of personal and private, and how to benefit from personal material in one’s literary work. The three authors reflected on the writer Karl Ove Knausgård and the photographer Sally Mann, who both are working with their own immediate family as a motif. In Knausgård, you can find a strong and self-dissecting writer persona as a medium of creating recognition in the readers mind. In Sally Mann the metaphorical dimensions of this family motifs transforms them to images of much more general relevance than their private settings. On the subject of truth and story I also reflect on the different approaches that the authors Primo Levi, Viktor Frankl and Imre Kertész have on their experiences of the Holocaust. Finally the importance and relevance of metaphors as a way of getting a touch of one’s own private material is starting to be investigated. / I det här arbetet har jag samlat tre författare i olika genrer till ett dialogseminarium om sin arbetsprocess. Samtalet, som utgick från texter av Lacan och Sokrates, kretsade mycket kring författarens arbetsvillkor och de olika metoder som författarna använder sig av för att hitta sin frihet i förhållande till dem. I samtalet blev det uppenbart hur beroende alla författarna är av en förstående medarbetare. Okunskap och felläsning från en dramaturg eller redaktör kan bokstavligt talat bli förödande. Dialogmötet kom att kretsa kring frågeställningar om hur man skiljer privat och personligt. Vi diskuterade författaren Karl Ove Knausgård och fotografen Sally Mann, som båda jobbar med sin egen familj som motiv. Genom att Knausgård använder sig själv som en roll visar han på en möjlighet att närma sig ett eget material. Hos Sally Mann är det istället de metaforiska dimensionerna i de vardagliga motiven som gör sig tydliga. Också i Imre Kertész skildring av förintelsen förvandlas den till något större: en metafor för hur ödet och slumpen kan påverka våra liv. Hans berättelse blir på det sättet mindre beroende av vad som är sant, än skildringarna av två andra överlevare från Auschwitz: Primo Levi och Viktor Frankl. Vilket inte betyder att de andras texter saknar metaforisk styrka. Avslutningsvis går uppsatsen in på författarnas sätt att använda metaforen som ett verktyg för att berätta. Metaforen är alltid en bild av någonting annat, den skapar en fördjupning och oförväntad igenkänning hos läsaren. Den ger också möjligheter för konstnären/författaren att berätta saker som hen inte kan säga på andra sätt. Metaforen uppstår genom igenkänning i skapandet. Man kan välja att gå med den, eller aktivt gå emot den för att fördjupa textens eller filmens metaforiska dimension. En viktig aspekt för yrkeskunnande inom konsten och författarskap är att aldrig ligga före i sitt arbete genom att oroa sig för vad omgivningen ska tycka och tänka. Då finns det en risk att man blir en feg konstnär, vilket är förödande för ens skapande.
|
Page generated in 0.0411 seconds