Spelling suggestions: "subject:"livslångt lärandet"" "subject:"livslång lärandet""
1 |
"Det är vi som ska göra skillnad" : - en kvalitativ studie ur ett elevperspektiv gällande hållbar utveckling och -konsumtionStahlin, Madeleine, Hallström, Anna January 2009 (has links)
<p><em>Syftet med studien är att ur ett elevperspektiv få en uppfattning om hur ungdomarna ser på konsumtion och konsumtionsvanor i förhållande till ett hållbart samhälle.</em></p><p><em>Teoretiska utgångspunkter grundar sig bland annat utifrån konsumtionssamhället enligt professor Zygmunt Bauman och konsumtionssamhällets drivkrafter enligt professor Mats Alvesson.</em></p><p><em>Metoden som använts i studien är fokusgruppsintervjuer där fakta samlats in med hjälp av diktafon och videokamera.</em></p><p><em>Resultatredovisningen består utav ungdomarnas yttrande och kommentarer samt analys och tolkning utifrån dessa.</em></p><p><em>Ungdomarna som är uppvuxna i ett informations- och konsumtionssamhälle verkar vara medvetna när det gäller sin påverkanskraft mot ett hållbart samhälle genom sin konsumtion, såväl kortsiktigt som långsiktigt, lokalt som globalt. Skillnad mellan könen visade sig vara en faktor som framkom i studien när det gäller engagemang och vilja till förändring mot ett mer hållbart samhälle.</em></p><p> </p><p><em> </em></p>
|
2 |
"Det är vi som ska göra skillnad" : - en kvalitativ studie ur ett elevperspektiv gällande hållbar utveckling och -konsumtionStahlin, Madeleine, Hallström, Anna January 2009 (has links)
Syftet med studien är att ur ett elevperspektiv få en uppfattning om hur ungdomarna ser på konsumtion och konsumtionsvanor i förhållande till ett hållbart samhälle. Teoretiska utgångspunkter grundar sig bland annat utifrån konsumtionssamhället enligt professor Zygmunt Bauman och konsumtionssamhällets drivkrafter enligt professor Mats Alvesson. Metoden som använts i studien är fokusgruppsintervjuer där fakta samlats in med hjälp av diktafon och videokamera. Resultatredovisningen består utav ungdomarnas yttrande och kommentarer samt analys och tolkning utifrån dessa. Ungdomarna som är uppvuxna i ett informations- och konsumtionssamhälle verkar vara medvetna när det gäller sin påverkanskraft mot ett hållbart samhälle genom sin konsumtion, såväl kortsiktigt som långsiktigt, lokalt som globalt. Skillnad mellan könen visade sig vara en faktor som framkom i studien när det gäller engagemang och vilja till förändring mot ett mer hållbart samhälle.
|
3 |
Lika möjligheter till ett livslångt lärande? : en studie av svensklärares förhållningssätt till användningen av skönlitteratur och skolbibliotek / Equal chances of lifelong learning? : a study of the attitudes of Swedish Language teachers towards the use of fiction and school librariesJohansson, Rose-Marie, Lindemann, Marjaana January 2010 (has links)
The purpose of this study is to examine the view of Swedish language teachers on the role of fiction and of school libraries within the compulsory school’s teaching of Swedish of form 6-9. The questions to be answered are:• What part do Swedish language teachers (hereafter called teachers) think fiction is playing regarding the pupils inclination to read and reading promotion?• What is the attitude of teachers regarding the function of fiction in the Swedish subject?• What do teachers consider being the role of the school library in education, and can this be related to the local school library resources?To answer the questions a questionnaire was sent out to thirty-five teachers. Four qualitative interviews were also carried out among the fourteen teachers that answered the questionnaire. The empirical material has been analyzed with the use of the following theoretical models: A. Chamber’s The Reading Circle; models of understanding the Swedish subject by L-G Malmgren and S. Thorson, and D. Loertscher’s taxonomy of school libraries, modified by L. Limberg. Within the study we have found that the teachers imply that reading promotion is important, in spite of this we found an instrumental view on the reading of fiction. The main views on the role of fiction were that fiction partly serves as a means for practice in Swedish, partly as a means for the pupil’s self-identification. We also found that only a few school libraries function as a pedagogical resource in a problem-based teaching, and that it was mostly teachers in schools where the library did have this function, that fully understood its meaning.
|
4 |
Skolverksamhetens arbete med särskilt stöd i de frivilliga skolformerna : Statens granskning av verksamheterna / Schools` work with special support in voluntary school forms : State audit of the activities.Molbaek, Miriam, Ljungsten, Carina January 2018 (has links)
Syftet med studien är att studera Skolinspektionens granskningar av förskolans och gymnasieskolans verksamheter. Fokus har varit på det särskilda stödet utifrån hur det genomförs, vad som upptäcks och vilka åtgärder som behöver utföras. Bakgrunden till studien är att det särskilda stödets arbete skiljer sig mycket åt, trots att det finns gemensamma lagar som ligger till grund och som ska styra verksamheterna. Den metod som används är en dokumentanalys där vi sökte förklaringar till hur det särskilda stödet ges i de frivilliga skolformerna. Vi har sökt vår information främst från Skolinspektionen och Skolverkets SIRIS rapporter. Vi har utifrån våra 90 granskningar tillsammans analyserat innehållet från förskolans och gymnasieskolans verksamheter och gjort jämförelser mellan de olika granskade kommunerna. Den teoretiska utgångspunkten utgår från ett systemteoretiskt perspektiv som ger en helhetsyn där olika delar påverkar varandra. Förskolan det första steget in i utbildningssystemet och gymnasiet är det sista steget ut.Vår avsikt är att ta reda på hur Skolinspektionens granskningar ser ut inom de två frivilliga skolverksamheterna, hur det dokumenteras, vilka brister som finns samt vilka åtgärder som Skolinspektionen vanligtvis kräver. Resultaten vi fick från våra åtta strategiska granskade skolverksamheter visar att bristerna i det särskilda stödet ligger främst på organisationsnivå.
|
5 |
Föräldraskap som kompetens : En studie om fäders uppfattning om föräldraskap somkompetens i arbetslivetMyrén, Jennie, Hamberg, Tina January 2017 (has links)
Det talas idag om hur det livslånga lärandet och det informella lärandet påverkar människors kompetens och anställningsbarhet. Föräldraskapet kan ses som en del i det livslånga lärandet och fungerar som ett vardagslärande. I dagens globala samhälle efterfrågar arbetsmarknaden kompetenta arbetstagare och kraven på den arbetande befolkningens anställningsbarhet ökar. På grund av den föräldrapolitik och strävan efter jämställdhet som råder i Sverige får fäder i större utsträckning möjlighet till att vara föräldralediga. Även om föräldraskapet för med sig flera fördelar så finns detutmaningar med att kombinera föräldraskap och arbete. Konflikter mellan arbetsgivarens krav och familjens behov bidrar till att det är svårt att uppnå och upprätthålla balans mellan arbete och familj. Studiens syfte är att gestalta variationer i fäders uppfattning om föräldraskap som kompetens i arbetslivet. Studien belyser även hur föräldraskapet påverkas av kombinationen mellan familj och arbetsliv samt fädernas anställningsbarhet. Detta är en kvalitativ studie som tagit inspiration från fenomenografisk vetenskapsteori. Deltagarna i studien valdes ut genom ett målinriktat urval med inslag av bekvämlighetsurval men med eftertanke för att deltagarna ska vara fäder i olika ålder, i olika arbetsroller och med olika bakgrund. Datamaterialet har samlats in genom semistrukturerade intervjuer som spelats in och transkriberats. Analysen av datamaterialet har skett genom tematisk analys där den stora mängden data systematiskt behandlades och delades in i olika teman. Resultatet visar att föräldraskap som fenomen är ett relativt oreflekterat område för fäderna och desto mer dess påverkan på lärandet. Även om reflektionerna som förekommer i resultatet varierar mellan fäderna, framkommer det i studien att samtliga av fäderna är av uppfattningen att föräldraskapet innebär flera fördelar för dem i arbetslivet och att de lärt sig olika saker av att vara far. Resultatet har i diskussionen förklarats genom Biestas (2006) modell där det visas att föräldraskap genom ett tydligt samband mellan modellens tre väsentliga funktioner, bidrar till informellt lärande och på så vis ävenfädernas anställningsbarhet. / <p>Godkännande datum: 2017-06-02</p>
|
6 |
Gymnasieelevers uppfattningar om eget lärandeOlén, Annika January 2008 (has links)
Syftet med följande arbete är att undersöka och beskriva de uppfattningar elever har om sitt lärande. Vilka förutsättningar behövs för att eleverna ska tänka och förstå det livslånga lärandet, att lära för livet. I arbetet ges läsaren en teoretisk genomgång om bland annat våran läroplan för de frivilliga skolformerna där det står att skolan ska ge en grund för livslångt lärande, betygen, tidens betydelse och vad eleverna förväntas tycka om skola.Studien har genomförts enligt en kvalitativ metod med intervjuer av tre före detta elever till mig och enkäter till två klasser på den skola jag undervisar. Sammanfattningsvis tyder resultaten på att många komponenter behöver överrensstämma för att eleverna ska lära för livet och komponenter som jag som lärare bör vara medveten om. Eleverna behöver bli berörda för att minnas och då bör man bland annat koppla ihop det teoretiska med det praktiska. / Olén, Annika (2007). Gymnasielevers uppfattningar om eget lärande, (Upper secondary school pupils and their understanding of own learning.) Allmänt utbildningsområde, Särskild lärarutbildning, Lärarutbildningen, Malmö Högskola.
|
7 |
Vuxenvägledning i det livslånga lärandet - En studie om vuxnas upplevelser av vuxenvägledningKaewsit Engkvist, Maria, Olnert, Helene January 2012 (has links)
Att personer kan få studie- och yrkesvägledning i skolan vet de flesta, men var vänder sig vuxna som redan har ett arbete? Syftet var att undersöka vad personer, som varit anställda på samma arbetsplats i minst 15 år, som har eller haft en önskan om förändring, känner till om vuxenvägledning. Att intervjupersonerna skulle haft denna långa anställningstid på samma arbetsplats var för att vi ville undersöka om de var arbetsplats- eller yrkesinlåsta eller ”stannare” på arbetsmarknaden men också för att säkerställa att de haft tankar på att förändra sin arbetssituation men inte genomfört någon förändring.Utifrån våra frågeställningar och genom kvalitativa intervjuer tar vi del av varför de stannade kvar, vilka upplevelser de hade av vuxenvägledning, vad de skulle behöva stöd i, var och på vilket sätt de tycker att vuxenvägledning ska bedrivas. Resultatet redovisas utifrån tre teman som bygger på vårt syfte och våra frågeställningar. Resultatet analyseras genom en innehållsanalys som bygger på empiri, humanistisk teori, karriärteorier och tidigare forskning. Analysen visar att de flesta intervjupersonerna har behov som kan relateras till studie- och yrkesvägledning. Det kan vara vägledning i att se på styrkor och svagheter, få information, råd och praktisk hjälp. Intervjupersonerna har dåliga kunskaper om var de kan vända sig för att få vägledning och menar också att det behövs bättre marknadsföring av verksamheten, vilket är huvudresultatet i vårt arbete. Anledningar till att de stannat i 15 år eller längre är bland annat på grund av trygghet, familj, avsaknad av mod och vägledning, men också att de trivs och utvecklas på sin arbetsplats.
|
8 |
"Jag bara kan!" Ett undersökande arbete om hur barn upplever sitt eget lärande och pedagogers syn på barns lärande. "I just know!" A study of how children experience their own learning and teachers view of children´s learningHolmgren, Maria, Åstrand, Ingvor January 2009 (has links)
AbstractHolmgren, Maria & Åstrand, Ingvor (2008). ”Jag bara kan!” Ett undersökande arbete om hur barn upplever sitt eget lärande och pedagogers syn på barns lärande.Malmö: Lärarutbildningen: Malmö HögskolaExamensarbetet handlar om hur sex barn upplever sitt eget lärande. Arbetet handlar även om hur fyra pedagoger ser på barns lärande. Samtliga förskolor som informanterna befinner sig på ligger centralt i en storstad. Syftet med examensarbetet är att synliggöra barnens beskrivningar av hur de upplever sitt eget lärande. Syftet är även att synliggöra fyra pedagogers syn på barnens lärande, miljöns fysiska och sociala betydelse för lärandet och synen som de fyra pedagogerna har på det livslånga lärandet. De frågeställningar vi utgått ifrån är: Hur upplever barnen sitt eget lärande på förskolan? Hur ser pedagogerna på barns lärande? De metoder som använts för att besvara frågeställningarna har varit kvalitativa intervjuer, intervjuer i form av samtal. Teoretiska utgångspunkter i examensarbetet har varit Jean Piagets konstruktivistiska synsätt, Lev Vygotskijs sociokulturellt -historiska perspektiv och Ingrid Pramling Samuelssons teorier och forskning kring barns lärande. Resultatet pekar på att barnen har ett väldigt stort självförtroende i sitt lärande och över vad de kan. Barnen beskriver de situationer som de lär sig i och med vem de lär sig. Pedagogerna har insikter om att barnen lär hela tiden men att barnen inte förstår eller ser sin egen läroprocess. Miljön och personerna runt omkring barnen har stor betydelse för deras lärande. Nyckelord: Barns lärande, förskola, samspel, det livslånga lärandet, läromiljön, pedagogers barnsyn
|
9 |
"Kom inte och säg att jag inte klarar det för då bevisar jag bara att det går!" : En narrativ studie om upplevelsen att få vara en del av en skola för alla. / Don't tell me I can't do it, then I'll just prove you wrong! : A narrative study about the experience of being part of a school for all.Stellansson, Anna, Karlsson, Josephine January 2022 (has links)
Individer med intellektuell funktionsnedsättning och/eller individer i behov av särskilda insatser vill i allt större utsträckning vara delaktiga och inkluderade i samhället samtidigt som röster höjs för att den arbetskraft som samhället förlorat genom den exkludering som fortfarande fortgår måste ses över (SKL, 2016). Studiens syfte var att undersöka hur elever med intellektuell funktionsnedsättning och/eller elever i behov av särskilda insatser själva beskriver och berättar om sina upplevelser av sina individuella möjligheter till lärande och utveckling inom ramen för “en skola för alla” och tanken om “det livslånga lärandet”. I studien problematiserades individens upplevelse av hur hen förberetts för mötet med arbetslivet och/eller eventuellt fortsatta studier. I studien har narrativ teori, metod och analys använts då vi utgick från livsberättelser som intervjumetod. Studien har sin teoretiska förankring i Hammel, Magasi, Heinemann, Whiteneck, Bogner och Rodriguez (2008) aspekter om deltagandets värde. Resultatet visade att i intervjuerna med respondenterna med intellektuell funktionsnedsättning (IF) framträder en subjektiv känsla av ett ofrivilligt utanförskap på flera plan, samtidigt som respondenterna beskrev att de är nöjda med var de är i livet idag. Resultatet visade även att delaktighet och inkludering är komplext då det bland annat inte finns något ramverk för vad en framgångsrik inkludering är (Malmqvist, 2016; Nilholm & Alm, 2010). Slutligen kan studien bidra till ökad förståelse för hur speciallärare och specialpedagoger kan arbeta för att ge individen ökad delaktighet och inflytande över sitt eget liv. Yrkesprofessionen behöver inte bara lyssna till, utan också bjuda in individen till delaktighet och skapa ett reellt utrymme där individen ges denna möjlighet.
|
Page generated in 0.0517 seconds