Spelling suggestions: "subject:"samtal""
1 |
Vikten av att tala för sig : Om muntlig språkfärdighet i skolan / The importance of speaking : About verbal language proficiency at schoolDaun, Veronika, Palm, Helén January 2010 (has links)
BAKGRUND:I bakgrunden beskrivs muntlig språkfärdighet, läsaren får en bild av styrdokumenten samt kursplanen i svenska vad gäller den muntliga språkfärdigheten. I dagens samhälle ställs det högre krav på att kommunicera, därför belyser vi vikten av att kunna tala för sig.SYFTE:Syftet med vår undersökning är att ta reda på hur verksamma pedagoger i grundskolans svenskundervisning ser på den muntliga språkfärdigheten, hur de arbetar med talet i klassrummet samt i vilken utsträckning talet ingår vid betyg och bedömning.METOD:Intervjuer genomfördes med sju behöriga pedagoger i svenska, år 4-9, på tre olika skolor.RESULTAT:Resultatet visar att pedagogerna anser att det är viktigt att arbeta med den muntliga språkfärdigheten, men faktorer som nämns som svårigheter är gruppstorlek, tidsbrist samt vaga mål i kursplanen i svenska gällande talet.
|
2 |
Hur lärare planerar en språkutvecklande matematikundervisningForsberg, Sandra January 2016 (has links)
Den nya läroplanen skiljer sig från de föregående genom att lägga stor vikt på en språkutvecklande undervisning. Språket är ett medierade verktyg som utvecklas under lärprocesser och matematikundervisningen ska erbjuda elever möjlighet för samtal och kommunikation, detta för att främja elevers språkutveckling. Syftet med denna studie var att undersöka hur aktiva lärare arbetar med att planera en språkutvecklande matematikundervisning, och i vilken grad grupparbete används som ett språkutvecklande arbetssätt. För att undersöka mina frågeställningar har jag utfört en kvalitativ studie i form av intervjuer. Jag har valt att begränsa min undersökning till att den enbart omfattar årskurs 4-6. Studien utgår från det sociokulturella perspektivet då det beskriver hur språk- och kunskapsutveckling sker under interaktion människor emellan. Resultatet visade att lärarna inte planerar sin matematikundervisning utifrån ett fokus på språkutvecklande matematik, däremot framkom det att flertalet lärare arbetar språkutvecklande omedvetet. Resultatet visade även att lärarna planerar sin undervisning utifrån olika moment med mycket fokus på grupparbeten och muntliga presentationer, då med utgångspunkt i en varierad undervisning. Sammanfattningsvis går att utläsa att matematiklärare inte aktivt planerar för ett språkutvecklande arbetssätt, trots detta ges eleverna möjlghet att utveckla sitt matematiska språk då de erbjuds tillfällen att interagera med varandra och använda ett matematiskt språk.
|
3 |
Gymnasieelevers uppfattning om sitt talande i och utanför klassrummetGarcia, Susanne, Persson, Jörgen January 2008 (has links)
Vi vill genom den genomförda undersökningen få en bild av hur elever ser på muntlighet, dels den som förekommer på lektionstid, dels den som förekommer på fritid. Som blivande lärare vill vi öka vår medvetenhet kring elevers syn på talets funktion och på eleverna som talare. Metoderna vi valt är en inledande enkätundersökning där 26 elever från en årskurs tre på gymnasiet medverkade samt uppföljande fördjupad undersökning i form av fyra kvalitativa intervjuer. Vi kom fram till att eleverna, generellt sett, hade liknande uppfattning om talets funktion som något väldigt betydelsefullt. Vi kom också, trots elevernas positiva inställning till talets funktion, fram till att inte alla ville tala i klassrummet. Vår slutsats är att det är viktigt att som lärare känna till och vara medveten om talets funktionalitet, samt olika elevers individuella behov och förutsättningar i skolan för att kunna främja en språkutveckling på individnivå. Det framstår som en viktig uppgift för skolan att öka kunskapen och förståelsen kring elevers talfärdighet.
|
4 |
Poesi, projekt, planering : En analys av lektionsplaneringar för poesi isvenskundervisningen för åk 7-9Claesson, Susannah January 2019 (has links)
Detta arbete handlar om poesi i svenskundervisningen för högstadiets årskurs 7-9. I avsnittet om tidigare forskning redogörs för studier om lektionsplaneringar, barns och ungas läsning av prosa och poesi, samt vilka effekter datoranvändning och digitala redskap har på skolungdomars inställning till poesi. Den teoretiska utgångspunkten för detta examensarbete är praktikarkitekturteorin, vilken även har kommit att prägla det analysverktyg som använts för analys av det insamlade materialet. I resultatsavsnittet presenteras sedan empirin som undersökts, vilket i senare avsnitt kommer att diskuteras och jämföras mot bakgrund av tidigare forskning. Slutligen kommer metoden och didaktiska konsekvenser att diskuteras. Syftet med denna studie är att genom analyser av lektionsplaneringar undersöka hur svensklärare arbetar med poesi i undervisningspraktiken. Genom att ta del av lärares lektionsplaneringar avsåg jag att undersöka hur poesiundervisningen inom svenskämnet förårskurs 7-9 utförs och vilka kunskaper lärarna vill utveckla hos sina elever. För att ta nå syftet har jag utgått från en del frågeställningar som berör vad som påverkat lärarna i planeringen, vilka redskap som använts i undervisningen, vilka förmågor som lärare vill att elever ska utveckla, samt vilken sorts poesi eleverna får ta del av. Den metod som har använts är kvalitativ textanalys. Utifrån den valda metoden harfrågeställningarna utformats, och empirin diskuteras i senare avsnitt utifrån de textanalytiska dimensioner som redogörs för i kvalitativ textanalys. Fortsättningsvis så harfrågeställningarna besvarats genom att materialet analyserats och kategoriserats i en tabell som är utformad efter praktikarkitekturteorins olika arrangemang: de materiella-ekonomiska arrangemangen som antingen möjliggör eller hindrar utförandet av undervisningspraktiken, de social-politiska arrangemangen som beskriver relationerna mellan människor och människor och material, samt de kulturella-diskursiva arrangemangen som präglar språket inom praktiken.
|
5 |
Muntlig framställning - vän eller fiende? : En studie om några elevers upplevelse av muntlig framställning i år 5Ståhl, Nina, Baardh, Helena January 2006 (has links)
Syftet med vårt arbete är att ta reda på hur elever upplever muntlig framställning inom ämnet svenska. Dessutom vill vi få lärares syn på hur de arbetar med detta. Vi har intervjuat åtta elever, hälften pojkar och hälften flickor, samt två lärare i år 5. I undersökningen har vi använt oss av en kvalitativ och semistrukturerad intervju. I kursplanen i svenska står det att eleverna ska ” utveckla en språklig säkerhet i tal och skrift och kan, vill och vågar uttrycka sig i många olika sammanhang samt genom skrivandet och talet erövra medel för tänkande, lärande, kontakt och påverkan”. Skolan har därför ett ansvar att tillgodose elevernas språkliga och kommunikativa färdigheter, i ett samhälle som ställer allt högre krav på individens förmåga att kunna utrycka sig i olika sammanhang. I vår studie har vi kommit fram till att många elever upplever det jobbigt med muntlig framställning. De känner sig osäkra och är rädda för att göra bort sig. Resultatet visar att eleverna upplever att de behöver mer hjälp för att utveckla sin kommunikativa förmåga för att bli bättre på muntlig framställning.
|
6 |
Muntlig framställning - vän eller fiende? : En studie om några elevers upplevelse av muntlig framställning i år 5Ståhl, Nina, Baardh, Helena January 2006 (has links)
<p>Syftet med vårt arbete är att ta reda på hur elever upplever muntlig framställning inom ämnet svenska. Dessutom vill vi få lärares syn på hur de arbetar med detta. Vi har intervjuat åtta elever, hälften pojkar och hälften flickor, samt två lärare i år 5. I undersökningen har vi använt oss av en kvalitativ och semistrukturerad intervju.</p><p>I kursplanen i svenska står det att eleverna ska ” utveckla en språklig säkerhet i tal och skrift och kan, vill och vågar uttrycka sig i många olika sammanhang samt genom skrivandet och talet erövra medel för tänkande, lärande, kontakt och påverkan”. Skolan har därför ett ansvar att tillgodose elevernas språkliga och kommunikativa färdigheter, i ett samhälle som ställer allt högre krav på individens förmåga att kunna utrycka sig i olika sammanhang.</p><p>I vår studie har vi kommit fram till att många elever upplever det jobbigt med muntlig framställning. De känner sig osäkra och är rädda för att göra bort sig. Resultatet visar att eleverna upplever att de behöver mer hjälp för att utveckla sin kommunikativa förmåga för att bli bättre på muntlig framställning.</p>
|
7 |
Den muntliga färdighetens roll i skolan : Inriktining mot grundskolans årskurs 1-3 / The role of the oral proficiency in school : First to third gradeSpetz Samuelsson, Rebecca January 2017 (has links)
Syftet med detta arbete är att undersöka hur pedagoger arbetar med elevers muntliga färdighet, alltså hur denna färdighet arbetas med i klassrummet samt om den medför konsekvenser, både positiva och negativa. Metoden som används är kvalitativa intervjuer där 5 grundlärare i årskurs 1-3 intervjuas. Metoden kvalitativa intervjuer valdes för att kunna titta närmare på pedagogernas erfarenheter och åsikter. Resultatet från intervjuerna styrker till största del den tidigare forskningen. Pedagogerna tar under intervjuerna upp någonting som forskningen inte gör. De tar upp exempel på aktiviteter där den muntliga färdigheten tränas. Forskningen och de intervjuade håller dock med varandra om att den muntliga färdigheten är någonting som hela tiden måste arbetas med och vidareutvecklas. Forskningen visar att pedagogen oftast är den som tar upp mest talutrymme i klassrummet samtidigt som de intervjuade kan anse att talutrymmet är lika stort för både elever och pedagog. Både forskningen och de intervjuade ser att den muntliga färdigheten medför både hinder och möjligheter. Dock vinner möjligheterna i längden. / The purpose of this work is to study how teachers work with pupils' oral proficiency. The purpose is to find out how this proficiency is being trained in the classroom and whether it has consequences, both positive and negative. The method used is qualitative interviews, where five elementary school teachers in grades 1-3 are interviewed. The qualitative interviews were chosen to study the educators' experiences and opinions. The results obtained from the interviews largely reinforce the results from previous research. During the interviews, the educators mentioned something that the previous research did not mention. They list examples of activities where the oral proficiency is trained. The research and the interviewees agree, however, that the oral proficiency is something that must always be worked on and further developed. Research shows that the pedagogue usually takes up the most speech space in the classroom, while the interviewees may think that the speech space is the same for both students and educators. Both the research and the interviewees agree that the oral proficiency consists of both obstacles and opportunities. However, opportunities usually prevail.
|
8 |
Kooperativt lärande - dialog och samtal / Cooperative Learning – Dialogue and ConversationWejfalk, Daniel January 2022 (has links)
Syftet med min studie är att analysera hur kooperativt lärande kan leda till ett mer dialogiskt klassrum och huruvida det kan påverka elevernas förmåga att samtala. Det är en kvalitativ studie där fem klasslärare, på en grundskola i Malmö kommun, har intervjuats. Resultatet visar att genom att undervisa efter ett kooperativt förhållningssätt ger goda förutsättningar att få ett mer dialogiskt klassrum, och att högre elevdelaktighet påverkar elevers språk och förlängningen deras förmåga att samtala. Kooperativt lärande, anses av de som deltagit i studien, att vara ett förhållningssätt som ökar delaktigheten, höjer motivationen och förstärker inlärningsförmågan. Enligt respondenterna så passar metoden, eller snarare förhållningssättet alla, men de svagare eleverna gynnas mest och de starka eleverna får ut minst utav kooperativt lärande. Med tanke på att kooperativt lärande utgår från att eleverna samtalar, så valde jag ett sociokulturellt perspektiv som teori för studien. Det var svårt att mäta resultatet i min studie men utifrån den data jag fått in så tyder allt på att genom att arbeta kooperativt så får du ett mer dialogiskt klassrum där eleverna utvecklar sin förmåga att samtala i grupp.
|
9 |
Samtalet som pedagogiskt verktyg i en förskolekontext : Samtal som möjliggör barns inflytande, delaktighet och lärande / The conversation as a pedagogical tool in a preschool context : Conversations may enable children's influence, participation and learningThomasdotter, Pernilla January 2014 (has links)
BakgrundFörskolans uppdrag är att lägga grunden för ett livslångt lärande (Lpfö98, rev.2010,s.5) därför bör lärare i förskolan vara uppmärksamma på samt förstå den roll de har som samtalspartners och kunskapsförmedlare och vikten av att iscensätta varierande samtalssammanhang för att främja barns utveckling och lärande. I samtal, där barn och vuxna deltar, kan förskolebarnerhålla en förståelse för sig själva, för andra människor och sin omvärld.SyfteSyftet med denna studie är att med utgångspunkt i ett utvecklingsarbete undersöka samtalet som pedagogiskt verktyg beträffande förskolebarns inflytande, delaktighet samt lärande i ettprojektarbete med didaktiskt material som hjälpmedel. Syftet är dessutom att belysaförskollärares föreställningar kring samtalet som pedagogiskt verktyg efter genomfört utvecklingsarbete.MetodMetoden för studien utgörs av en kvalitativ etnografisk forskningsansats, med utgångspunkt i ett mindre utvecklingsarbete med intervjuer och observationer som redskap.ResultatEfter avslutat utvecklingsarbete ger förskollärarna uttryck åt att barnen erhåller reellt inflytande samt att ett mer nyanserat lärande möjliggörs med utgångspunkt i samtalet. Barnen är aktivt delaktiga i det samtalssammanhang som utvecklingsarbetet utgör då de får medverkautifrån egna villkor. Förskollärarnas föreställningar kring den egna rollen som barns samtalspartners har efter utvecklingsarbetet blivit tydligare. / Program: Lärarutbildningen
|
10 |
Skolans information till elever om vad ett missförhållande i hemmet är : En kvalitativ studie om lärarnas uppfattningar och erfarenheter av att prata med elever / The school's information to pupils about what child maltreatment at home is : A qualitative study of teachers' perceptions and experiences of talking to pupilsBerg, Linn, Sandström, Erika January 2022 (has links)
Detta är en kvalitativ intervjustudie med syfte att undersöka mellanstadielärarnas uppfattningar och erfarenheter kring att samtala med elever om missförhållanden hemma,samt deras upplevelser av hur samverkan med socialtjänsten fungerar. Data samlades in med semistrukturerade intervjuer och respondenterna bestod av sex lärare på mellanstadiet i från olika kommuner i Mellansverige. Resultatet visade att samtliga lärare anser att det är viktigt att diskutera missförhållanden med eleverna i skolan. Det som kan upplevas som hinder för att lyfta ämnet i skolan är att lärare saknar kunskap om ämnet, det saknas resurser och en del respondenter tyckte att det var ett svårt ämne att prata om. Resultatet visar även att skolans samverkan med socialtjänsten behöver utvecklas och förbättras. Studien visar att det behövs mer kunskap och resurser för att informera barn i årskurs 4-6 om missförhållanden i hemmet på ett mer strukturerat och funktionellt sätt. / This is a qualitative interview study with the aim of examining the middle school teachers' perceptions and experiences of talking to pupils about child maltreatment at home, as well as their experiences of how collaboration with the social services works. Data was collected with semi-structured interviews and the respondents consisted of six middle school teachers from different municipalities in Central Sweden. The results showed that all teachers considered it important to discuss child maltreatment with pupils in school. What could be perceived as an obstacle to raise the subject in school was that teachers lack knowledge about the subject, there is a lack of resources and some respondents thought it was a difficult subject to talk about. The results also show that the school's collaboration with the social services needs to be developed and improved. The study shows that more knowledge and more resources are needed to be able to inform children in grades 4-6 about maltreatmentat home in a more structured and functional way.
|
Page generated in 0.0318 seconds