Spelling suggestions: "subject:"specialpedagoger""
121 |
Att se med lite andra ögon : Beskrivningar av specialpedagogik i förskolan.Hellsaeus, Anna January 2012 (has links)
ABSTRAKT SPECIALPEDAGOGPROGRAMMET Titel ”Att se med lite andra ögon” Beskrivningar av specialpedagogik i förskolan. Engelsk titel ”To see with different eyes” Descriptions of special education in preschool. Författare Anna Hellsaeus Handledare Leif Nilsson Antal sidor 64 Nyckelord Specialpedagogik, förskola, pedagog, specialpedagog, barn i behov av särskilt stöd
|
122 |
I användbarhetens namn : en granskning av tre lärosätens reformarbete vid införandet av det nya speciallärarprogrammetOhlsson, Gunilla, Sjödin Östergren, Eljena January 2010 (has links)
Det nya speciallärarprogrammet, som infördes 2007, fick en klar inriktning mot det specialpedagogiska förhållningssättet som redan gällde för det befintliga specialpedagogprogrammet. Utöver detta fick speciallärarprogrammet en fördjupad ämneskännedom i läs- och skrivutveckling samt matematikutveckling i ett specialpedagogiskt perspektiv (SFS 2008:132). De båda specialpedagogiska utbildningarna, specialpedagog- samt speciallärarprogrammet, bygger emellertid på examensordningar som till stora delar är samstämmiga. Huvudsyftet med denna studie är att granska hur utbildningsansvariga vid tre lärosäten har förhållit sig till sitt förändrade utbildningsuppdrag. Det görs utifrån studier av dokument och intervjuer, för att undersöka hur de utbildningsansvariga har tolkat examensordningarna för specialpedagoger och speciallärare och sedan utvecklat två specifika utbildningar, samt hur de ser på de båda yrkesrollerna. På så sätt är studiens ambition att kunna göra de respektive yrkesrollerna hanterbara. Studiens resultat visar att ett lärosätes organisation påverkar reformarbetet vid en omfattande förändring. Studien ger inte en enhetlig bild av specialpedagogens och speciallärarens yrkesidentiteter, utan visar snarare på behovet av flexibla yrkesroller med hög användbarhet, där samarbetet mellan de två är av största vikt.
|
123 |
Specialpedagogers samverkan med fritidspersonal : En enkätundersökning i en kommunJohansson, Marie January 2011 (has links)
Specialpedagogers samverkan med fritidspersonal - en enkätundersökning i en kommun Marie Johansson Sammanfattning Syftet med studien är att undersöka specialpedagogers samverkan med fritidspersonal i en kommun. Syftet har preciserats med följande frågeställningar; Upplever fritidspersonalen något behov av specialpedagogiskt stöd i fritidsverksamheten? Upplever specialpedagogen att fritidspersonal efterfrågar specialpedagogiskt stöd? Metoden är kvantitativ och baseras på enkäter besvarade av specialpedagoger och fritidspersonal. Urvalet är de 24 F-5- och F-3- skolor som finns i en kommun. Urvalet av undersökningsdeltagare är en representant för yrkeskategorierna specialpedagog/ speciallärare respektive fritidspersonal från varje skolenhet i kommunen. Skolornas rektorer utsåg dessa representanter. Sammanlagt svarade 18 specialpedagoger av 19 tillfrågade och 21 av 24 tillfrågade personer från fritidsverksamheten. Av resultatet framkom att specialpedagogerna och fritidspersonalen har stort förtroende för varandra och vill ha mer samverkan. Annat som kom fram var att fritidspersonalen vill ha mer hjälp än vad specialpedagogerna uppfattar att de efterfrågar, samt att specialpedagogerna tycker att de ger mer stöd till fritidspersonalen än vad fritidspersonalen upplever att de gör. Båda yrkesgrupperna uttrycker dock att specialpedagogers arbete i fritidsverksamheter är tämligen begränsad. Nyckelord Specialpedagog, fritidspersonal, samverkan och helhetssyn.
|
124 |
Integrering av särskola i grundskola : Grundskolelärarnas syn på individintegreringAndersson, Kristin January 2009 (has links)
Syftet med denna rapport är att ta reda på hur dagens grundskolelärare ser till individintegrering av särskoleelever i grundskolan. Det handla om hur lärarna känner vid en individintegrering och om deras kunskaper innan och efter. Då grundskolans och särskolans uppnåendemål skiljer sig från varandra är det också intressant att höra hur lärarna lägger upp sin undervisning utefter dessa. Men det handlar också om hur integreringarna har påverkat deras arbetssituation och arbetstid. Här är det intressant att titta på lärarnas syn på kommunens och skolledningens hjälp, hur lärarna uppfattar hjälpen och stödet. Genom att titta på tidigare forskning som litteratur, avhandlingar och artiklar bildas en grund till arbetet. För att ta reda på ovanstående görs intervjuer med grundskolelärare. Lärarna kommer från olika kommuner vilket ger en möjlighet att se vilken hjälp de olika kommunerna gett lärarna och skolorna i deras arbete med eleverna. Många lärare känner sig till en början osäkra och oroliga över att inte klara uppgiften att ha en individintegrerad elev i klassen. Men med hjälp som t ex assistenter och vidare/fortbildning från både kommun och skolledning och med stöd från arbetskamrater har det gått bra. Lärarna berättar att alla barn har olika behov och att man lär sig ganska snabbt vilket barn som behöver extra stöd i de olika ämnena.
|
125 |
Att inte vara en skrubbgumma : Specialpedagogisk verksamhetAndersson, Jenny, Renderstedt, Anneli January 2008 (has links)
Syftet med denna uppsats är att studera specialpedagogisk verksamhet ur specialpedagoger, speciallärares och övriga pedagogers perspektiv. Studien omfattar en enkätundersökning där vi fördjupar oss i hur specialpedagogerna uppfattar sitt uppdrag och sin yrkesroll, och jämför detta med speciallärare och övriga pedagogers uppfattning om specialpedagogisk verksamhet. Vi vände oss till alla specialpedagoger och speciallärare i Eskilstuna och Västerås. Dessa om-bads i sin tur att distribuera enkäten vidare till en pedagog med mer eller mindre än 10 års yrkeslivserfarenhet inom skolan. Sammanlagt valde 99 specialpedagoger, speciallärare och övriga pedagoger att delta i undersökningen. Som stöd i arbetet med att tolka och förstå resultatet av undersökningens insamlade empiri har vi försökt att samla en bred bakgrundsbild av ämnesområdet, fördjupat oss i perspektiv som kom att bli vår teoretiska referensram samt tagit del av vad styrdokumenten säger om den specialpedagogiska verksamheten. Vi valde att utgå från Perssons (2001) båda perspektiv, det relationella- och det kategoriska perspektivet som analysverktyg i denna studie. Detta då in-tresset fanns att se hur dessa synsätt var fördelade hos de olika yrkeskategorierna i vår under-sökning. Vårt resultat visar att det finns skillnader i hur man ser på specialpedagogisk verksamhet. Vår tolkning är att specialpedagoger i större utsträckning talar för en specialpedagogisk verksam-het som utgår från ett relationellt perspektiv och att speciallärare i större utsträckning talar för en specialpedagogisk verksamhet som utgår från ett kategoriskt perspektiv. Enkätens öppna frågor gav respondenterna möjlighet att utveckla sina tankar om den specialpedagogiska verk-samheten. Där fann vi ytterligare skillnader som talade för olika perspektiv hos de respektive yrkesgrupperna samt att både specialpedagogerna och speciallärarna talade om att de hade skilda kompetenser och att de gemensamt ansåg att båda yrkesgrupperna behövdes i verksam-heten.
|
126 |
"Vad fungerar bra? Vad fungerar mindre bra?" : Perspektiv på kartläggning kring elevers stödbehov samt vilket stöd som erbjuds elever.Kaneryd, Carina, Unné, Patrik, Wester Åkesson, Lena January 2015 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka speciallärares och specialpedagogers erfarenheter av hur elevers behov av stödinsatser i grundskolan kartläggs, samt vilka insatser de erfar att kartläggningen kan leda till. Våra två frågeställningar blev: Hur bedrivs arbetet enligt våra informanter för att ta reda på vilka stödinsatser som en elev behöver för att nå minsta kunskapskrav? Vilket stöd erbjuds elever som riskerar att inte nå kunskapskraven? Vår sociokulturella teori är som Vygotskijuttrycker att samspelet med andra människor är viktigt vid all socialutveckling och lärande. För att få svar på vårt syfte och frågeställningar intervjuade vi 22 specialpedagoger och speciallärare vid grundskolor utspridda i Sverige. Vi använde oss av en kvalitativ forskningsmetod. I studiens resultat framkom att det finns olika vägar för informationen att nåfram till specialpedagog och speciallärare samt till elevhälsoteamet. Fleraskolor screenar kontinuerligt eleverna i varje årskurs för att upptäcka elever i behov av stöd på olika sätt. Kartläggningsprocessen och stödinsatserna såg olika ut mellan informanternas skolor. Stödet kunde röra sig om att medverka i bildandet av grupper, olika digitala material, intensivkurser för att på kort tid komplettera kunskapsluckor, stöd utanför klassrummet och mindre grupper. Vår slutsats är att det finns en stor variation i vårt lands skolor på hur kartläggningen går till och vilken form av stödåtgärder i och utanför klassrummet som ges till elever som inte når målen.
|
127 |
Specialpedagogen i grundskolan : Barn i behov av stöd har specialpedagogisk rätt, men på vilket sätt?Juborg, Carina, Pettersson, Lena January 2007 (has links)
Syftet med undersökningen var att ta reda på och få insikt i hur specialpedagoger arbetar, och hur specialpedagogerna ser på lärande och utveckling. Vi ville också lyfta fram hur elever i behov av stöd får ta del av specialpedagogens insatser. Undersökningen har en kvalitativ ansats och gjordes med hjälp av halvstrukturerade intervjuer med sex specialpedagoger, i en och samma kommun. Undersökningen bygger på hur de upplever och ser på sitt arbete. Resultatet visar att specialpedagogerna har ett övergripande ansvar för specialpedagogiska verksamheter och viss undervisning. Samverkan och miljö är avgörande för elevers lärande och utveckling. Med miljö avses skolmiljön och närmiljöer. Specialpedagogerna hade viss direktkontakt med elever, men den större delen av specialpedagogernas arbete består av indirekta insatser. Friheten i arbetet anser specialpedagogerna vara betydelsefull. Specialpedagogerna anser att de har möjlighet att främja elevers lärande och utveckling, men de önskade mer specialpedagogiska resurser. Slutsatser som kan dras är att om all personal hade samma ”tänk” i organisationen gällande grundvärderingar och specialpedagogiskt arbete, skulle fler elever få bättre möjligheter att utvecklas i sitt lärande. Nyckelord: Specialpedagog, yrkesroll, undervisning, samverkan
|
128 |
Speciallärare i matematik - förväntningar och realitet : En kvalitativ studie som beskriver och analyserar arbetsuppdraget som speciallärare i matematik.Norman, Ann - Kristine January 2013 (has links)
Höstterminen 2008 återinfördes speciallärarutbildningen, men nu med olika specialiseringar och ett vidare arbetsuppdrag. I dagens skolkontext ska yrkesrollen etableras för speciallärarna i matematik och frågan är hur denna yrkesroll gestaltar sig, då tidigare forskning påvisat svårigheter att förändra de specialpedagogiska yrkesfunktionerna. Vidare har rektor det yttersta ansvaret för att leda och utveckla det pedagogiska arbetet vid en skolenhet och därigenom mandat att också påverka speciallärarens yrkesroll. Med utgångspunkt i detta var studiens syfte att, utifrån speciallärares och rektorers perspektiv, beskriva arbetsuppdraget som speciallärare i matematik. Syftet var också att tolka, beskriva och analysera hur målen för speciallärarutbildningen kommer till sin rätt i den praktiska verksamheten. Med hjälp av enkät genomfördes en totalundersökning bland pedagoger som utexaminerats till speciallärare i matematik vid Umeå universitet. Ett antal rektorer, med erfarenhet av arbete med speciallärare i matematik, intervjuades också. Lite drygt 85% av speciallärarna besvarade enkäten och samtliga tillfrågade rektorer tackade ja till att delta i studien. Hermeneutiken inspirerade därefter både bearbetning och analys av det empiriska materialet och ansatsen var induktiv. Resultatet visar, från både speciallärarnas och rektorernas perspektiv, att dagens speciallärare i matematik i allmänhet verkar i ett nytt, vidare arbetsuppdrag som går i linje med examensordningen för utbildningen. Dock beskriver exempelvis en fjärdedel av speciallärarna ett komplext arbetsuppdrag och olika organisatoriska och skolkulturella hinder som kan försvåra arbetet. Resultatet visar också att det råder en förvirring beträffande skillnader och likheter mellan speciallärare och specialpedagog och att det kan vara en utmaning att få till den specialpedagogiska yrkesrollen i praktiken.
|
129 |
SÄRSKILD, INTE SÄR-SKILD : En studie om arbetet med barn i behov av särskiltstöd i förskolors verksamheter.Stensson, Linn January 2014 (has links)
Tidig identifiering av barn i behov av särskilt stöd kan leda till rättvisare resursfördelning ochbättre skolresultat. Samtidigt visar forskning på att tilldelning av resurser baseras på diagnoservilket blir problematiskt för de barn utan diagnos som också är i behov av särskilt stöd. Dethar även visat sig att alla barn som är i behov av särskilt stöd, med och utan diagnos, är ibehov av samma typ av stöd och resurser. Många barn är någon gång under skoltiden i behovav någon typ av särskilt stöd, under längre eller kortare perioder och det kan börja redan underförskoletiden. Därmed är det angeläget att undersöka hur det i själva verket förhåller sig iförskolors verksamhet. Det övergripande syftet med föreliggande studie är att bidra till förståelsen av hur pedagogerupplever att de stöds i sitt arbete med inkludering av barn i behov av särskilt stöd. Empirinsom ligger till grund för studien har samlats in genom inspelade och transkriberade intervjuermed specialpedagog och förskollärare som analyserats genom en implementeringsteori. Resultatet visar på goda förutsättningar för personal inom förskolors verksamhet i denundersökta kommunen i arbetet med barn i behov av särskilt stöd. Då studien är för liten föratt kunna generaliseras i större drag hade det varit intressant att se samma typ av studie fast istörre omfattning då det hade gett en mer generaliserbar bild av utformandet av särskilt stöd iförskolans verksamhet.
|
130 |
Stöd, reflektion och hjälp att inkludera : Lärares syn på specialpedagogisk handledningPalmkvist, Susanne January 2014 (has links)
The purpose of this study was to gain deeper knowledge about the special needs of guidance significance as an aid to students based on teachers' views and perceptions.Eight teachers from three different municipalities, active in primary school and middle school have been interviewed since all have participated in and have experience with special needs tutoring. Their responses were compiled and answered the three research questions: What experiences have teachers of special education counseling? How do teachers the guidance they received from a special teacher? What effect has the special educational guidance given for the inclusive education? The result shows that the special educational tutorial helps teachers gain a deeper understanding of students in need of special support and guidance to the mission vary in scope and content. The special educational tutorial that is aimed directly at the teachers seem to have a positive effect on inclusion and a critical/dilemma perspective while the consultative guidance primarily directed towards the adaptation of educational material and allows students to walk out of the classroom to receive special education promotes exclusion and ability grouping and a compensatory perspectives. From a sociocultural perspective pointing results of the study that teachers with special education tutoring experience to students in an inclusive education contribute to each other's learning,creating meaningful for everyone involved. / Syftet med denna studie var att få djupare kunskap om den specialpedagogiska handledningens betydelse som ett stöd för elever utifrån lärares syn och uppfattningar.Åtta lärare från tre olika kommuner, verksamma på grundskolans låg- och mellanstadium har intervjuats eftersom samtliga har deltagit i och har erfarenhet av specialpedagogisk handledning. Deras svar har sammanställts och besvarat de tre forskningsfrågorna: Vilka erfarenheter har lärare av den specialpedagogiska handledningen? Hur upplever lärare den handledning de fått av specialpedagogen? Vilken effekt har den specialpedagogiska handledningen fått för den inkluderande undervisningen? Resultatet visar att den specialpedagogiska handledningen bidrar till att lärarna får en djupare förståelse för elever i behov av särskilt stöd och att handledningsuppdraget varierar i omfattning och innehåll. Den specialpedagogiska handledning som riktar sig direkt till lärarna verkar ha en positiv effekt på inkluderingen och ett kritiskt/dilemmaperspektiv medan den konsultativa handledningen främst riktas mot anpassning av läromedel och låter eleverna gå ut ur klassrummet för att få specialpedagogiskt stöd främjar exkludering och nivågruppering och ett kompensatoriskt perspektiv. Ur ett sociokulturellt perspektiv pekar studiens resultat på att lärare som fått specialpedagogisk handledning upplever att elever i en inkluderande undervisning bidrar tillvarandras lärande vilket skapar meningsfullhet för alla inblandade.
|
Page generated in 0.0325 seconds