31 |
”Ja, det säger väl sig egentligen själv, går det bra i skolan mår man bra” Högstadieelever som befinner sig i matematiksvårigheter berättarKlehn, Fredrik, Ilve Dehman, Christina January 2019 (has links)
Syftet med studien är att undersöka elever som befinner sig i matematiksvårigheter och deras egna upplevelser av matematikämnet och om det finns delar av matematiken som upplevs svåra att förstå och behärska. Dessutom har vi undersökt hur eleverna upplever att matematiken har påverkat dem under deras skoltid och vardag. Studien består av matematikberättelser och resultatanalysen är gjord utifrån Bronfenbrenners utvecklingsekologiska teori och Antonovskys teori om KASAM. Empirin är insamlad genom halvstrukturerade intervjuer med inspiration av narrativ ansats. Urvalet är 9 elever som befinner sig i någon form av matematiksvårighet. Alla intervjuer har spelats in och sedan transkriberats. Resultaten har presenterats med fyra utvalda porträtt av informanterna som sedan analyserats. Vi har sett att tidiga missuppfattningar inom matematikämnet beror på att eleverna av olika anledningar inte kunnat tillgodogöra sig den undervisning som skolan förmedlat. Detta har resulterat i dålig självkänsla och självuppfattning som i sin tur leder till dåligt självförtroende. Varierad matematikundervisning gynnar elevernas kunskapsinhämtning. Svårigheter med vardagsmatematik men också matematikängslan i olika situationer kan härledas till missuppfattningar inom olika ämnesområden i matematiken. Bra relationer med pedagoger och att lyckas med sitt skolarbete är friskfaktorer för eleverna. Dessutom menar vi att halvstrukturerade intervjuer med inspiration av narrativ ansats kan med fördel användas för att underlätta kartläggningen av elevernas svårigheter inom matematikämnet samt för att få ta del av elevernas egna röster om matematiklärandet.
|
32 |
Tidigt algebraiskt tänkande / Early algebraic thinkingSnäll, Hanna, Nikolić, Alexandra January 2023 (has links)
Goda kunskaper i algebra är viktiga för framtiden. De används såväl i skolan som i vardagslivet. Att lägga grunden och påbörja utvecklingen av dessa kunskaper i tidig grundskola blir därav viktigt. Detta kan göras i form av tidigt algebraiskt tänkande utifrån en av algebrans grunder, generaliserad aritmetik. Syftet med studien är att undersöka tidigt algebraiskt tänkande och hur det kopplas samman med aritmetik och generaliserad aritmetik. Detta syfte besvaras genom frågorna: varför det enligt matematikdidaktisk forskning är viktigt att elever får utveckla ett tidigt algebraiskt tänkande, på vilka olika sätt beskrivs begreppet generaliserad aritmetik i matematikdidaktisk forskning och hur beskriver matematikdidaktisk forskning att aritmetik och generaliserad aritmetik är en del av ett tidigt algebraiskt tänkande? Litteraturen som studien baseras på samlades in genom sökningar i databaser. Materialet som undersökts är vetenskapliga publikationer, där såväl nationella som internationella studier förekommer. Det insamlade materialet analyserades genom en översiktsmall, dessutom användes inklusionskriterier för att bedöma publikationernas relevans för studien. Resultatet visar att ett tidigt algebraiskt tänkande spelar en stor roll för utvecklingen av kunskaper i andra matematiska innehåll. Vidare framkommer det att begreppet generaliserad aritmetik inte har en entydig definition utan beskrivs på olika sätt av olika forskare. Slutligen visar studien att aritmetik och generaliserad aritmetik utgör en viktig del i utvecklingen av elevers tidiga algebraiska tänkande.
|
33 |
Språkstödjande arbetssätt och elevers egen läs-och skrivupplevelse i en MontessoriklassHanzén, Yvonne January 2014 (has links)
Hanzén, Yvonne (2014). Språkstödjande arbetssätt och elevers egen läs-och skrivupplevelse i en Montessoriklass (Language Supportive practices and students' own reading and writing experience in a Montessori Class). Speciallärarprogrammet, Språk-, skriv- och läsutveckling, Skolutveckling och ledarskap. Lärande och Samhälle, Malmö högskola.Problemområde: Svenska elevers kunskapsutveckling har sjunkit under lång tid enligt senaste PISA-rapport (2012), vilken visar behovet av ökade insatser gällande språk, - läs - och skrivutveckling. Inom montessoripedagogiken pågår den egentliga språk-, skriv- och läsutvecklingen redan i förskolan, då barnet är i den sensitiva perioden och har ett absorberande sinne. Barnet intar då omedvetet information och omstrukturerar den så att det lär sig nya saker (Skjöld-Wennerström & Bröderman-Smeds, 2009). Det är viktigt att språk-, läs-och skrivutveckling grundläggs och befästs under denna period. Detta för att eleven ska få god lästeknik och läsförståelse för vidare lässtrategier.Syfte: Syftet med studien var att undersöka och belysa beprövade och vetenskapliga språk-, läs- och skrivstödjande arbetssätt inom ramen för Montessoripedagogik. Utifrån problemområde handlar frågeställningarna om vilka faktorer som har betydelse för elevernas språk-, läs- och skrivutveckling? Tillämpas några speciella lässtrategier? Hur upplever elever sin egen språk, - läs- och skrivutveckling?Teoretisk ram: Språk-, läs- och skrivstödjande arbetssätt i en 1-3-årsblandad Montessoriklass inkluderar kognitiva, konstruktivistiska och sociokulturella teorier om elever och elevers lärande och utveckling i tidigt skede.Metod: Studien utgår från kvalitativ metod i fokusgruppsintervju med klasslärare, speciallärare och rektor. Dessutom intervju av tre elever, varav två flickor 7och 8 år och en pojke 9 år, en i taget. Resultat med analys: Resultatanalysen visar på vikten av att olika beprövade och vetenskapliga arbetssätt, stödinsatser och lässtrategier, individuellt anpassas för elevers språk-, läs- och skrivutveckling. Med tyngdpunkt på att dessa faktorer implementeras och praktiseras i tidigt skede, förskolenivå. Vidare visar resultatet på att språk-, läs- och skrivstödjande arbetssätt är väl implementerat och befäst i en 1-3årsblandad Montessoriklass. Konklusion: Studiens intervjuer med elever och pedagoger, visar att en tidigarelagd skolgång påverkar elevers språk-, läs-och skrivutveckling, i synnerhet gällande elever med särskilda behov. Pedagogerna menar att ju tidigare elever exponeras för fonologisk medvetenhet desto snabbare kan stödinsatser ges vid behov. Lästeknik och läsförståelse är en förutsättning för att kunna koncentrera sig på olika funktioner för lässtrategier. Elevernas upplevelse av egen lärprocess överensstämmer med faktorer som har betydelse för elevernas språk-, läs- och skrivutveckling. Eleverna hjälper och stöttar varandra i sin läs- och skrivutveckling utifrån ålder och olika kunskapsnivå.Specialpedagogiska implikationer: Pedagogerna påtalar vikten av samarbete mellan pedagoger, speciallärare, specialpedagog och rektor i en organisation. Med struktur och daglig rutin, som erbjuder elever flera olika språk-, läs- och skrivstödjande arbetssätt och individuellt anpassad litteratur. Det är även viktigt att i tidigt skede ha högläsning och reflekterande samtal i syftet att upptäcka eventuella svårigheter. Elever med svårigheter ska kunna få intensivläsa i en-till-en-undervisning. Vidare språkutveckling är att stämma av vilka lässtrategier eleverna använder spontant, och hur det kan vara lämpligt att använda dem för reciprok(ömsesidig) undervisning (Palincsar och Brown, 1986; Bråten, 2008).
|
34 |
"Tidigt utvecklat, vad menar ni?"-En diskursanalytisk studie om förskollärares föreställningar om tidigt utvecklade barnQu, Ruifang, Ekelund, Sara January 2016 (has links)
Studiens syfte är att analysera föreställningar om ”tidigt utvecklade barn” bland förskollärare. Dessa föreställningar undersöks genom att vi uppmärksammar de konstruktioner av barn som framträder i förskollärares tal om förskolans uppdrag i relation till barns behov och förutsättningar. Syftet har brutits ner i följande frågeställningar: Hur konstrueras det enskilda barnets behov och dess förutsättningar i förskollärarnas tal? Vilka diskurser organiserar förskollärarnas tal om förskolebarn, och hur artikuleras dessa? Studien har en diskursanalytisk ansats som utgör både teori och metod. Diskursteorin bygger på Laclaus och Mouffes teorier, där verkligheten ses som diskursivt konstruerad genom språk. Det empiriska materialet består av intervjuer med fem förskollärare. Studien visar att förskollärarnas föreställningar om barns behov och förutsättningar är mångtydiga. Olika diskurser kämpar om betydelsefixering i förskollärarnas olika artikulationer, vilket medför olika motsägelser. Det gemensamma i utsagorna är att stöd likställs med brister och svårigheter, där tidigt utvecklade barn därför inte kan inkluderas i detta stöd. Studien tyder på att gruppen tidigt utvecklade barn nekas och att de därmed inte heller konstitueras; de här barnen finns inte.
|
35 |
När och hur elever med läs- och skrivsvårigheter stöttasHugoson, Anna, Hugoson, Malin January 2017 (has links)
Abstrakt Hugoson, Anna & Hugoson, Malin (2017). När och hur elever i läs- och skrivsvårigheter stöttas. When and how Students in Reading and Writing Difficulties are supported. Speciallärarprogrammet, Skolutveckling och ledarskap, Lärande och samhälle, Malmö högskola 90hp. Förväntat kunskapsbidrag: Vår studie bidrar med kunskap om hur lärare och speciallärare ser på när och hur elever i läs- och skrivsvårigheter bör få stöd. Syfte: Syftet med undersökningen är att belysa hur lärare och speciallärare ser på stödinsatser. Vi vill bidra med kunskap kring lärares och speciallärares syn på när och hur elever i läs- och skrivsvårigheter bör få extra anpassningar och/eller särskilt stöd. Vi vill undersöka om lärare och speciallärare uttrycker en samsyn kring frågor om extra anpassningar och särskilt stöd. Vår uppfattning är att en samsyn kring dessa frågor kan öka möjligheterna för elever att få adekvat hjälp i sin läs- och skrivutveckling. Frågeställningar: I vilken utsträckning är speciallärarna och lärarna i studien överens om när extra anpassningar och/eller särskilt stöd bör sättas in vid läs- och skrivsvårigheter? Vilka insatser görs för de elever som bedöms vara i behov av extra anpassningar och/eller särskilt stöd vid läs- och skrivsvårigheter? Hur ser beslutsprocessen ut när det avgörs om en elev ska få extra anpassningar och/eller särskilt stöd? Teori: Vi har använt oss av sociokulturellt perspektiv. Inom det sociokulturella perspektivet ses inlärning som en process som sker i samspel med andra. Metod: Vi har använt oss av kvalitativa intervjuer för att samla in material. Vi har genomfört semistrukturerade intervjuer med fem speciallärare och sex klasslärare som arbetar i de lägre årskurserna. 6 Resultat: Frågan om stödinsatser engagerar och pedagogerna anser att det är en viktig del av skolans arbete. Alla pedagoger i studien är överens om att stödinsatser bör sättas in så tidigt som möjligt. I stort råder det även en samsyn om hur stödinsatser ska sättas in. Det har visat sig att elevernas självförtroende och motivation har betydelse för läs- och skrivutvecklingen enligt pedagogerna och att det även påverkar på vilket sätt stödinsatser sätts in. När det gäller vilka stödinsatser som används finns det en variation. Lärarna och speciallärarna svarar att stödinsatserna beror på aktuella problem och att olika individer behöver olika stödinsatser. När det gäller hur säkra pedagogerna känner sig i arbetet med stödinsatser varierar det. I stort känner sig speciallärarna säkrare medan några av klasslärarna förlitar sig på speciallärarna. Angående beslutsprocessen för hur och när stödinsatser ska sättas in ser det lite olika ut på de olika skolorna som informanterna arbetar på. På några skolor saknas det rutiner för hur beslutsprocessen ser ut. Alla pedagoger tar dock upp att rektorn bär det yttersta ansvaret. Implikationer: Som speciallärare vill vi arbeta förebyggande för att minska antalet elever som hamnar i läs- och skrivsvårigheter. Vi vill att vårt arbete ska vara ett naturligt inslag i skolan och att det ska kännas självklart för både elever och kollegor att samarbeta med oss. Att vi som speciallärare är med och stöttar inne i klassrummen och handleder kollegor ska vara självklart i vårt dagliga arbete. Vi vill arbeta för att det ska finnas ett gott samarbete mellan alla yrkeskategorier som eleverna träffar på i skolan. Vi vill att det ska finnas tid för kollegiala diskussioner för vi är övertygade om att genom samarbete ökar möjligheterna att alla arbetar åt samma håll och därmed ökar möjligheterna för eleverna att få adekvat hjälp. I de kollegiala diskussionerna vill vi lyfta sambandet mellan självförtroende och inlärning. I vår yrkesroll vill vi arbeta för att de tester som används i skolan är väl genomtänkta så att de resultaten som framkommer är meningsfulla. Som speciallärare vill vi arbeta för att få in dynamisk bedömning på skolorna för att öka möjligheterna till att hitta elever i riskzonen för läs- och skrivsvårigheter. I samband med analys av genomförd kartläggning vill vi samarbeta med våra kollegor för att gemensamt hitta de adekvata stödinsatser som är aktuella. Nyckelord: kartläggning, läs- och skrivutveckling, stödinsatser, tidigt stöd, självförtroende
|
36 |
Partners upplevelser av att leva med en anhörig som drabbats av tidigt debuterande demens : En allmän litteraturstudie / Partners' experiences of living with a relative with young onset dementia : A general literature studyLjungberg, Maja, Töndel, Matilda January 2023 (has links)
Bakgrund: I dag lever 3,4 miljoner människor världen över med en tidigt debuterande demenssjukdom, vilket avser personer under 65 år. Sjukdomen påverkar inte bara den demenssjuke, utan även personens partner då denna fas i livet innefattas av ett socialt sammanhang av familje- och arbetsliv. Rollen ändras från att vara partner till att bli anhörigvårdare vilket resulterar i en stor förändring i livet. Syfte: Syftet var att belysa partners upplevelser av att leva med en anhörig som drabbats av tidigt debuterande demens. Metod: En allmän litteraturstudie med induktiv ansats där 10 kvalitativa artiklar har granskats. Resultat: Utifrån anhörigvårdares erfarenheter framkom fyra kategorier. Anhörigvårdare beskriver en känsla av ovisshet, förändrade roller och relationer, social avskildhet och bristfälligt stöd. Konklusion: Slutsatsen visar på att livet för anhörigvårdare påverkas från första symptom vidare genom förändrade relationer och roller som uppstår och det bristande stöd som samhället erbjuder. Sjuksköterskor behöver ökad kunskap om anhörigvårdares upplevelser av tidigt debuterande demens för att tillgodose upplevelsen av hälsa och välbefinnande. / Background: Today 3,4 million people worldwide are living with young onset dementia which refers to people under the age of 65. The disease affects not only the person with dementia, but also the person's partner as this phase of life is embedded in a social context of family and work life. The role changes from being a partner to being a caregiver which results in major change in life. Aim: The purpose of the study was to illustrate the partners' experiences of living with a relative affected by early onset dementia. Method: A general literature review with an inductive approach where 10 qualitative articles have been reviewed. Results: Based on the caregivers' experiences, four categories emerged. Caregivers describe a sense of uncertainty, changing roles and relationships, social isolation and lack of support. Conclusion/implication: The conclusion shows that the life of the caregivers' changes from the symptoms, throughout the changing of the relations and roles to the lack of support that the society provides. Nurses need increased knowledge about caregivers' experience of early onset dementia in order to provide accommodate the experience of health and well-being.
|
37 |
Barns upplevelse av att ha en förälder med tidigt debuterande demens (YOD) : En litteraturstudie / Childrens’ experiences of having a parent with young-onset dementia (YOD) : A literature studyChiappini Zamola, Laura, Tannlund, Malin January 2024 (has links)
Bakgrund: Demens som inträffar innan 65 års ålder benämns som tidig debuterande demens (YOD) och över tid har det skett en ökning av antalet personer som insjuknat i sjukdomen. Demens klassas som en anhörigsjukdom och därmed har sjuksköterskan ett stort ansvar i att stödja flera inblandade parter. Det krävs därför mer forskning och kunskap kring ämnet för att rätt interventioner skall kunna sättas in. Syfte: Att beskriva barns upplevelse av att ha en förälder med tidigt debuterande demens (YOD). Metod: En litteraturstudie med kvalitativ design baserad på 14 vetenskapliga artiklar analyserade med en kvalitativ innehållsanalys med en manifest ansats. Resultat: Analysen presenterades genom fem olika kategorier: Att föräldern förändras och relationen påverkas, Att behöva vara förälder till en förälder och sätta livet på paus, Att det rådde okunskap samt förutfattade meningar kring demens, Att förälderns sjukdom drabbar barnen psykiskt och fysiskt och Att barnen har olika behov och att stöd därav behöver vara individanpassat. Slutsats: Barn påverkas både psykiskt och fysiskt av förälderns tidigt debuterande demenssjukdom. Barn kände behov av olika typer av stöd där stödgrupper med barn med samma erfarenhet, adekvat information om sjukdomen eller prata med någon vuxen var hjälpsamma faktorer för deras välmående.
|
38 |
Påverkan på dagligt liv i en familj när en nära anhörig drabbas av demens i tidig ålder : En litteraturstudie / Impact on daily life when a loved one suffer from dementia in an early age : A literature reviewHenningsson, Pauline, Öhman, Petra January 2017 (has links)
Demens är en vanlig sjukdom i samhället. När en person drabbas av kronisk sjukdom påverkas hela familjen. Syftet med denna litteraturstudie var att sammanställa kunskap om hur dagligt liv i en familj påverkas när en nära anhörig drabbas av demens i tidig ålder. Studien utfördes i form av en integrerad litteraturöversikt. 11 vetenskapliga studier valdes ut och ingick i analysen som resulterade i 12 kategorier. Resultatet visade att det dagliga livet påverkades genom att ovissheten ökade i familjen, sjukdomen medförde ekonomiska konsekvenser, och det skedde rollförändringar. Till följd av sjukdomen skedde en ökning av konflikter i familjen, relationer förändrades och familjen stigmatiserades. Det fanns en stor emotionell påverkan på familjemedlemmarna, och levnadssituationen påverkade hälsan negativt. För att hantera situationen använde familjemedlemmarna olika coping-strategier. De efterfrågade utbildning, stöd, samt god vård och omsorg om personen med demens i tidig ålder. Sjuksköterskan kan stödja närstående och möta deras behov genom interventioner i form av utbildning, stöd i olika former, och personcentrerad vård.
|
39 |
Livskvalitet hos mammor till för tidigt födda barn under det första året efter förlossningen : En longitudinell kohortstudie / Quality of life among mothers of preterm infants during the first year after birth : A longitudinal cohort studyRahm, Elin, Heister-Rosvold, Linnea January 2018 (has links)
Bakgrund För tidig födsel innebär ökade risker för barnets liv och hälsa. Att få ett mycket för tidigt fött barn och därmed behöva vårdas på neonatalavdelning kan vara traumatiskt, omvälvande och stressande för mammor och kan ha stor betydelse för deras livskvalitet. Syfte Att beskriva mammor till för tidigt födda barns livskvalitet och påverkande faktorer upp till 12 månader efter förlossningen. Metod Studien hade en kvantitativ design och var en longitudinell kohortstudie där mammor (n=493) till barn som vårdats på sex olika neonatalavdelningar i Sverige fick svara på enkäter om livskvalitet (SF-36) vid fyra olika tillfällen under det första året efter förlossningen. Data har analyserats för att se vilka faktorer som kan ha haft betydelse för mammans livskvalitet samt om det fanns några skillnader över tid. Resultat Lägst livskvalitet skattades vid utskrivning från neonatalavdelning med en signifikant och successiv förbättring de kommande 12 månaderna (p <0,01). Inom grupperna med olika faktorer fanns vissa signifikanta skillnader i livskvalitet med liten eller medelhög effektstorlek i några dimensioner av livskvalitet. Slutsats Mammorna skattade lägre livskvalitet vid utskrivning än senare under det första året och det fanns skillnader i livskvalitet mellan olika grupper av mammor. Detta är viktig kunskap för hälso- och sjukvårdspersonal i mötet med mammor till för tidigt födda barn. Klinisk tillämpbarhet Resultatet kan hjälpa barnmorskor och även barnsjuksköterskor och distriktsjuksköterskor att få en bättre förståelse för mammor till för tidigt födda barn och därmed kunna förebygga ohälsa och stötta mammorna för att främja en god anknytning till barnet. / Background Premature birth involves an increased risk for the child's life and health. Having a preterm infant and thus needing care at a neonatal unit may be traumatic and stressful for mothers and also have a great impact on their quality of life. Aim To describe the quality of life among mothers of preterm infants and influencing factors up to 12 months after birth. Method The study had a quantitative design and was a longitudinal cohort study. Mothers (n = 493) of preterm infants who were cared for at six neonatal units in Sweden answered questionnaires about quality of life (SF-36) on four different occasions during the first year after birth. Data has been analyzed to see which factors that may have had an impact on the mother's quality of life and whether there were any differences over time. Results The lowest quality of life was estimated at discharge from the neonatal unit with a significant and gradual improvement in the first year after delivery (p<0,01). Within the different groups of mothers, there were significant differences in quality of life with a small or medium effect size in some dimensions of quality of life. Conclusion The mothers in this study rated their quality of life lowest at the time for discharge from the neonatal unit, and there were differences in quality of life between different groups of mothers. This is important knowledge for healthcare professionals. Clinical application The result of this study may help midwives and other healthcare professionals to gain a better understanding of mothers of preterm infants and their situation and thereby prevent mental illness and support the mothers to promote secure attachment with their children.
|
40 |
Identifiering och Klassificering av Osäkerheter i Förvärvsprocessen vid BostadsutvecklingsprojektVallion, Simon January 2017 (has links)
Tidiga skeden av byggprojekt är oftast väldigt komplexa, och många av projektens förutsättningar är osäkra. Då osäkerheter kan ses som brist på information och kunskap, innebär det att tidiga skeden innefattar många osäkerheter som kan generera både positiva och negativa utfall. Därav är det viktigt att både identifiera och hantera osäkerheter för att fatta beslut och skapa rätt förutsättningar för projekten. Syftet med studien är att öka förståelsen för osäkerheter och osäkerhetshantering i förvärvsprocessen vid bostadsutvecklingsprojekt, vilket görs genom att besvara frågeställningen: Hur kan ett ramverk utformas för att skapa trygga beslutsunderlag vid affärs- och projektutveckling under förvärvsprocessen för bostadsutvecklare med avseende på osäkerheter. För att uppnå studiens syfte har en fallstudie av ett svenskt bostadsutvecklingsföretag genomförts genom observationer och intervjuer vid fallföretaget. Studien har resulterat i ökad förståelse för identifiering av osäkerheter och vilka osäkerheter som bör tas i beaktning vid beslut om förvärv. De identifierade osäkerheterna kan delas in i sex huvudområden: Tid, Ekonomi, Projekt, Organisation, Myndigheter och Marknad. Studien har även resulterat i ett ramverk för att analysera och värdera osäkerheter samt visualisera dessa i förhållande till varandra. Studien bidrar på så sätt till teorin genom att studera förvärvsprocessen i bostadsutvecklingsprojekt samt presenterar ett strukturerat arbetssätt för att klassificera och analysera osäkerhet. Ramverket som denna studie resulterat i är främst av relevans för beslutsfattare i förvärvsprocessen och kan användas som underlag vid beslut om förvärv av nya projekt. / Early stages of construction projects are usually very complex, and many project conditions are uncertain. Uncertainties can be seen as lack of information and knowledge, which implies that many uncertainties are involved in early stages. These can result in both positive and negative outcomes. Hence it is important to identify and manage uncertainties in order to make decisions and create proper project conditions. The purpose of this study is to increase the understanding of uncertainties and uncertainty management in the acquisition process in real estate development, by answering the research question: How can a framework be designed to create a secure basis for decisions by business- and project development during the acquisition process for real estate development in terms of uncertainties? To manage this a case study of a Swedish real estate developer has been conducted, where observations and interviews were conducted at the case company. The result from this study is increased understanding about uncertainty identification but also knowledge about which uncertainties to take in to consideration when making decisions on acquisitions. The identified uncertainties were divided into six major areas: Time, Economy, Project, Organization, Government and Market. This study has also resulted in a framework for analyzing and evaluating uncertainties, which also visualize the uncertainties in relation to each other. The result from this study contributes to theory by studying the acquisition process in real estate development projects and presents a structured approach to classifying and analyzing uncertainties. The framework is mainly relevant for decision-makers within the acquisition process and can be used as the basis for decisions on acquisition of new projects.
|
Page generated in 0.0347 seconds