101 |
Prevention of psychoactive substance use and its development assumptions for secondary school in Lithuania / Psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencija ir jos tobulinimo prielaidos Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklojeBankauskienė, Inga 25 June 2013 (has links)
Dissertation analyzed prerequisites of psychoactive substance use prevention improvement which are predetermined by modern cultural changes, globalization, shifting needs of young people, new psychoactive substances appearing in the market, new ways of psychoactive substance distribution (e.g. the Internet), quality standards for psychoactive substance use prevention designed in Europe and in the world, and reality of implementation of mentioned substance use prevention in the recovered Independent Lithuania.
The dissertation analyzed what possibilities of psychoactive substance use prevention improvement were residing in national, municipal and school levels, and what main problematic fields were highlighted by prerequisites of psychoactive substance use prevention expression in secondary school.
In the first part of the dissertation different conceptions of psychoactive substance use prevention were submitted, importance of theories and methods grounding measures for psychoactive substance use prevention and meaning to ensure efficiency of ongoing prevention programs were expressed, prerequisites for prevention of psychoactive substance use were determined and their groups divided, that based model of psychoactive substance use prevention improvement. Methodology of the research for psychoactive substance use prevention improvement was grounded in the second part of the dissertation. In the third part theory based model of psychoactive substance use prevention improvement... [to full text] / Disertacijoje nagrinėjamas psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos tobulinimo prielaidas lemia dabartiniam laikotarpiui būdingi kultūros pokyčiai, globalizacija, besikeičiantys jaunų asmenų poreikiai, rinkoje atsirandančios naujos psichoaktyviosios medžiagos, nauji jų platinimo būdai (pvz. internetas), Europoje ir pasaulyje kuriami psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos kokybės standartai bei šių medžiagų vartojimo prevencijos vykdymo tikrovė nepriklausomybę atkūrusioje Lietuvoje.
Disertacijoje analizuojama, kokios psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos tobulinimo galimybės slypi nacionaliniame, savivaldybės ir mokyklos lygmenyse bei kokius pagrindinius probleminius laukus išryškina psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos prielaidų raiška bendrojo ugdymo mokykloje.
Pirmoje disertacijos dalyje pateikiamos skirtingos psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos sampratos, išryškinama psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos priemones pagrindžiančių teorijų ir modelių svarba bei reikšmė vykdomų prevencijos programų veiksmingumui užtikrinti, nustatomos psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos prielaidos ir išskiriamos jų grupės, kurių pagrindu kuriamas psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos tobulinimo modelis. Antroje disertacijos dalyje pagrindžiama psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevencijos tobulinimo tyrimo metodologija. Trečioje dalyje empiriniais tyrimais patvirtinamas teoriškai pagrįstas psichoaktyviųjų medžiagų... [toliau žr. visą tekstą]
|
102 |
Teisinis ugdymas bendrojo ugdymo mokykloje / Rightful education in general schoolKreivėnienė, Roberta 25 June 2013 (has links)
Magistro baigiamajame darbe išanalizuotas teisinis ugdymas bendrojo ugdymo mokykloje, išanalizuotos bei palygintos mokytojų ir mokinių nuomonės apie teisinį ugdymą bendrojo ugdymo mokykloje, pateiktos rekomendacijos kaip gerinti teisinio ugdymo teikimą bendrojo ugdymo mokykloje. Pirmoje darbo dalyje teoriniu aspektu tiriama teisės samprata, jos socialinė paskirtis, funkcijos, žmogaus teisių integracija į ugdymo procesą, vaiko teisių ir pareigų raiška mokykloje. Antroje dalyje nagrinėjama teisinio ugdymo samprata, paskirtis, teisinio ugdymo prielaidos bendrojo ugdymo mokykloje, teisinio ugdymo raiška bendrojo ugdymo mokykloje. Trečiojoje dalyje analizuojama bei palyginama mokinių ir mokytojų nuomonė apie teisinį ugdymą bendrojo ugdymo mokykloje. / There is analyzed rightful education in general school in master ending work. Here is analyzed and compared opinion of teachers and children about right education in general school too. In this work is presented recommendations, how to improve teaching right education in general school. In the first part of work is researching conception of right in theoretical aspect, social purpose of right, functions, integration of human’s rights to education process, child rights and duties expression in school. In the second part of work is researching conception of right education, its purpose, presumptions of law education in general school, right education expression in general school. In the third part of master work is taken analysis and comparing an opinion of pupils and teachers about right education in general school.
|
103 |
Bendrojo lavinimo mokyklų 11-12 klasių muzikinio ugdymo turinys: žinių įsisavinimo kompetencijos / Musical curriculum for the 11–12th grades at secondary schools: competencies of mastering knowledgeViduolytė, Ugnė 21 August 2013 (has links)
Bakalauro darbe analizuojama muzikinio ugdymo turinio įsisavinimo kompetencijos bendrojo lavinimo mokyklų 11–12 klasėse. Darbo tikslas – išsiaiškinti muzikinio ugdymo turiniįsisavinimą bendrojo lavinimo mokyklų 11–12 klasėse, mokinių muzikinės kompetencijos kontekste.Tyrime dalyvavo 62, 17–19 metų sulaukę respondentai. Tyrimui atlikti buvo pasirinktos 4 mokyklos: Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazija, Šiaulių „Romuvos“ gimnazija, Šiaulių Simono Daukanto gimnazija ir Biržų „Aušros“ vidurinė mokykla. / Bachelor thesis analyses the musical curriculum mastering competences in the 11–12th grades at secondary schools. The aim of the thesis is to find out how musical curriculum is mastered by secondary school students in the 11–12th grades in the context of musical competences. The survey involved 62 respondents from 17 to 19 years old. Four schools have been chosen for this survey: Kuršėnai “Laurynas Ivinskis“ gymnasium, Šiauliai “Romuva” gymnasium, Šiauliai “Simonas Daukantas” gymnasium and Biržai “Aušra” secondary school.
|
104 |
Šeimos ir ikimokyklinių ugdymo institucijų bendradarbiavimo įvairovė ugdant vaikų asmenines, socialines kompetencijas / Family and pre-chool institutions collaborations variety while cultivating children personal and social characteristicsIndrikonienė, Kristina 03 August 2011 (has links)
Pasitelkdami reikiamas formas bei metodus, ikimokyklinių ugdymo įstaigų pedagogai turi išmokti pažinti tėvus kaip lygiaverčius vaikų ugdymo partnerius, įtrauktų juos į edukacinį procesą, kas leistų sumažinti pedagogų ir tėvų „susvetimėjimo zoną“, padėtų geriau užtikrinti vaikų ugdymą(si), tame tarpe plėtojant vaikų asmenines bei socialines kompetencijas.
Tyrimo objektas. Šeimos ir ikimokyklinės ugdymo institucijos bendradarbiavimas. Tyrimo tikslas. Išsiaiškinti šeimos ir ikimokyklinės ugdymo institucijos bendradarbiavimo vyksmą ugdant vaikų socialines ir asmenines kompetencijas. Darbo tikslas yra detalizuojamas uždaviniais, lėmusiais tokią darbo struktūrą: pradžioje buvo aptarta šeimos ir ikimokyklinės ugdymo institucijos reikšmė vaiko gyvenime; toliau – šių institucijų bendradarbiavimo svarba vaikų ugdymo(si) procese, galiausiai pateikta jų bendradarbiavimo turinio, formų bei metodų įvairovė, ugdant vaikų asmenines, socialines kompetencijas; ištintas šeimos ir ikimokyklinės ugdymo įstaigos pedagogų požiūris į abiejų šių institucijų bendradarbiavimą ugdant vaikus bei jų asmenines, socialines kompetencijas. Darbo metodika, padėjus išspręsti minėtus uždavinius, susideda iš mokslinės literatūros analizės, anketinės apklausos metodo, tyrimo duomenų analizės.
Mokslinės literatūros analizė leidžia teigti, kad būtinas šeimos ir ikimokyklinės ugdymo įstaigos bendradarbiavimas, kuris padėtų puoselėti visas vaiko galias, lemiančias jo asmenybės vystymosi, jo integracijos į... [toliau žr. visą tekstą] / Pre-primary institutions‘ teachers have to regard parents as equal partners in children education processes and also incorporate children parents into the educational process. This definetely would reduce the „zone of allienation“, help to improve children education. At the same such children features as personal and social competences would be cultivated.
The subject of this research is the collaboration of family and pre-primary institution. The aim is to sort out the development of the family and pre-primary institution‘s collaboration while cultivating children social and personal competences. The aim is revealed through the examples, and special tasks, which determined the following structure of the research: at first we defined the meaning of the family and pre-primary institution in the life of a child; secondly, the importance of the above mentioned institutions‘ collaboration was shown; and at last, the diversity of the institutions‘ collaboration contents, forms and methods was indicated while developing children personal and social competences; furthermore, the model of teachers‘ point of view towards the collaboration of those institutions was analysed. The methodology consists of scientific literature analysis, the questionnaire method and the survey data analysis.
The analysis of scientific literature suggests that family and pre-primary institution collaboration is inevitable if we want to uphold all children capacities, which are responsible for his/her... [to full text]
|
105 |
Kūrybiškumo ugdymas per kūno kultūros pamokas / Creativity education in psychical education lessonsSakalauskienė, Beata 06 September 2013 (has links)
Tyrimo objektas – kūrybiškumo ugdymas per kūno kultūros pamokas.
Hipotezės:
1. Moksleivių ir mokytojų poţiūris į kūrybiškumo ugdymą kūno kultūros pamokose skiriasi.
2. Mergaičių ir berniukų poţiūriai į kūrybiškumo ugdymą kūno kultūros pamokose skiriasi.
Tyrimo tikslas – išsiaiškinti kūno kultūros mokytojų ir moksleivių poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą per kūno kultūros pamokas.
Tyrimo uţdaviniai:
1. Išanalizuoti mokslinę literatūrą ir aptarti kūrybiškumo sampratą, veiksnius lemiančius ir slopinančius kūrybiškumą bei kūrybiškumo ugdymą kūno kultūros pamokose.
2. Nustatyti moksleivių poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą per kūno kultūros pamokas.
3. Palyginti mergaičių ir berniukų poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą.
4. Palyginti IX – X klasių ir XI – XII klasių moksleivių poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą per kūno kultūros pamokas.
5. Nustatyti kūno kultūros mokytojų poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą per kūno kultūros pamokas.
6. Palyginti kūno kultūros mokytojų ir moksleivių poţiūrį į kūrybiškumo ugdymą per kūno kultūros pamokas.
Išvados:
1. Vieningos nuomonės mokslinėje literatūroje apie kūrybiškumo sampratą nėra, bet mano nuomone, tai asmens gebėjimas išspręsti uţduotis ir problemas originaliai, lanksčiai ir efektyviai. Kūrybiškumą lemia paveldėjimas, aplinkos įtaka ir abu veiksniai kartu. Kūrybiškumą labiausiai slopina kritika, vertinimas ir nepalanki asmenybės augimui politinė sistema. Tik kūrybiškas mokytojas gali ugdyti kūrybiškas asmenybes. Todėl šiuolaikiškos kūno kultūros pamokos... [toliau žr. visą tekstą] / Research object – creativity education in physical education lessons.
Hypotheses:
1. Students and teachers opinion about to creativity education about physical education lessons is different.
2. Girls and boys attitudes towards the education of creativity in physical education lessons are different.
Research target – find out teachers and students attitudes towards the education of creativity in physical education lessons.
Research objectives:
1. Analyze scientific literature and discuss the concept of creativity, factors influencing and inhibit creativity and creativity in education physical education classes.
2. To determine student„s approach to creativity education during physical education lessons.
3. Compare girls and boys attitude about creativity education.
7
4. Compare the IX – X and XI – XII classes‟ students approach to creativity education during physical education lessons.
5. Set the physical education teacher's approach to creativity education during physical education lessons.
6. Comparison of physical culture teachers' and students' attitudes towards the education of creativity in physical education lessons.
Conclusions:
1. Consensus in the scientific literature on the concept of creativity is not, but in my opinion, this is a person's ability to solve tasks and issues an original, flexible and efficient. Creativity leads to inheritance, environmental influences, and both factors together. Creativity inhibits criticism, evaluation and personal growth... [to full text]
|
106 |
Socialinės pagalbos specialistų poreikis ikimokyklinio ugdymo įstaigose / Demand for social support professionals in pre-school education institutionsZdybaj, Deimilė 17 July 2014 (has links)
Ikimokyklinio ugdymo įstaiga – institucija, kuri daro įtaką socialinei ir emocinei vaiko raidai, kur tėvų auklėjamąsias pareigas pratęsia kvalifikuoti ikimokyklinio ugdymo pedagogai. Ikimokyklinės institucijos yra atsakingos už vaiko socializaciją, kokybišką priežiūrą ir ugdymą, tačiau tėvai ir pedagogai ne visada atsižvelgia į vaiko gebėjimus, poreikius, nes tam pritrūksta laiko ir neretai žinių. Auklėtojai nesimoko tokių programų, kurios suteiktų tam tikrų gebėjimų tinkamam socialiniam ugdymui. Socialinis pedagogas - tai kompetentingas asmuo, kuris gali dirbti ikimokyklinėse institucijose bei sudaryti sąlygas vaiko socializacijai, ankstyvajai prevencijai bei socialinei pedagoginei reabilitacijai. / Pre-school education institution – an institution, which affects social and emotional development of the child, where educational responsibilities of parents are extended by qualified pre-school educators. Pre-school institutions are responsible for child's socialization, quality of care and education, but parents and educators do not always take into account child's abilities and needs, because of lack of time and knowledge. Educators do not learn from socialization programs, which could give them proper social skills development. Social educator - a competent person, who can work in pre-school education institutions and facilitate child's socialization, allow early prevention and social pedagogical rehabilitation.
|
107 |
Socialinių pedagogų įvaizdis ugdymo proceso dalyvių vertinimu / Image of social educators as assessed by the participants of the education processMickutė, Dovilė 17 July 2014 (has links)
Bakalauro darbe analizuojamas socialinio pedagogo įvaizdis ugdymo proceso dalyvių vertinimu. Teorinė analizė atskleidžia, jog esminiai veiksniai, skatinantys neigiamą socialinio pedagogo įvaizdį yra: mažas atlyginimas, papildomo darbo paieškos, nedidelės pastangos bei noras kelti profesijos kvalifikaciją, papildomų darbų atlikimas, kurie nėra įtraukti į socialinio pedagogo pareigybės aprašymą, kolegų ir mokyklos administracijos abejingumas socialinio pedagogo kaip specialisto veiklai. Praktinis ir mokslinis tyrimo aktualumas suponuoja tokius probleminius klausimus: Kaip ugdymo proceso dalyviai vertina socialinio pedagogo profesinį įvaizdį? Kaip skirtingi ugdymo proceso dalyviai vertina socialinio pedagogo profesinius gebėjimus, vertybines nuostatas, vizualinį (išorinį) žmogaus portretą, kvalifikacijos kėlimą, kaip profesinio įvaizdžio sudedamąsias dalis? Koks yra ryšys tarp socialinio pedagogo atliekamo vaidmens ir įvaizdžio? Bei kokios galimos įvaizdžio gerinimo galimybės? Tyrimo objektas – socialinio pedagogo profesijos įvaizdis ugdymo proceso dalyvių vertinimu. Tyrimo tikslas – atskleisti socialinio pedagogo profesijos įvaizdį ugdymo proceso dalyvių vertinimu. Tyrimo duomenys renkami naudojant anketinės apklausos raštu metodą. Anketa sudaryta taikant uždaro ir atviro tipo klausimus bei skirta ugdymo proceso dalyviams (N=102) (socialiniams pedagogams, pedagogams bei tėvams). Tyrimo duomenys buvo apdoroti SPSS (Statistical Package For Social Science) programine įranga (19... [toliau žr. visą tekstą] / The final paper presents an analysis of the image of social educators as assessed by the participants of the education process. The theoretical analysis reveals the following key factors promoting the negative image of social educators: low salaries, search for additional work, meager endeavor and desire to further develop their professional qualification, performing additional tasks not included into the social educator job description and indifference of colleagues and school administration towards the activities of social educator as a specialist. The practical and scientific relevance of the study presupposes the following research questions: How is the professional image of social educator assessed by the participants of the education process? How are the professional skills, values, visual (external) human image and qualification development of social educators as constituents of their professional image assessed by the different participants of the education process? What is the connection between the role of social educators and their image? What are the available image improvement possibilities? The research object is the professional image of social educators as assessed by the participants of the education process. The goal of the study is to reveal the professional image of social educators as assessed by the participants of the education process. The research data were gathered by using a written questionnaire-based survey. The survey was compiled from open and... [to full text]
|
108 |
Kineziterapeuto paslaugų poreikis Kauno miesto ikimokyklinio ugdymo įstaigose / Demand for physiotherapist services at preschool education establishments in Kaunas cityBakaitytė, Gintarė 05 June 2013 (has links)
Darbo tikslas – įvertinti kineziterapeuto paslaugų poreikį Kauno miesto ikimokyklinio ugdymo įstaigose.
Tyrimo metodika. Siekiant įvertinti kineziterapeuto paslaugų poreikį Kauno miesto ikimokyklinio ugdymo įstaigose buvo atlikta 565 kasmetinės profilaktinės ikimokyklinukų sveikatos patikros pažymų analizė, 321 ikimokyklinuko tėvo bei 16 Kauno miesto ikimokyklinio ugdymo įstaigų vadovų anoniminė anketinė apklausa bei dviejų kūno kultūros pedagogų, dviejų masažuotojų ir kineziterapeuto, dirbančio ikimokyklinio ugdymo įstaigoje, darbo stebėsena. Statistinei duomenų analizei naudota SPSS programa. Proporcijų lyginimui taikytas Chi kvadrato (χ2) kriterijus, ryšys tarp požymių laikytas statistiškai reikšmingu, kai p<0,05. Skirtumo tarp atvejų dažnio dviejose tiriamųjų grupėse reikšmingumas vertintas taikant dvipusį z kriterijų.
Rezultatai. Kaulų – raumenų sistemos sutrikimai – tai dažniausia ikimokyklinukų sveikatos problema. Kas šeštam vaikui nustatytos kojų deformacijos, kas devintam – plokščiapėdystė, dar kas devintam – šleivapėdystė, kas tryliktam ikimokyklinukui – netaisyklinga laikysena. Visos apklaustos ikimokyklinio ugdymo įstaigų vadovės ir dauguma tėvų (92 proc.) pageidautų, kad būtų teikiamos kineziterapeuto paslaugos ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Visų vadovių ir 86,6 proc. tėvų nuomone, tai padėtų laiku nustatyti ir koreguoti kaulų – raumenų sistemos sutrikimus bei daugumos (atitinkamai, 81,3 proc. ir 84,1 proc.) nuomone sumažintų šių sutrikimų pasireiškimo dažnį... [toliau žr. visą tekstą] / Aim of the study – to evaluate the demand for physiotherapist services at preschool education establishments in Kaunas city.
Methods. In order to evaluate the demand for physiotherapist services at preschool education establishments in Kaunas city, an analysis of 565 annual preventive health check-ups of preschoolers, anonymous questionnaire survey of 16 directors of Kaunas city preschool education and 321 parents of preschoolers and also observation of work of two physical culture educators, masseurs and physiotherapist, working at preschool education establishment. SPSS program was used for the analysis of statistical data. Chi square (χ2) criterion was applied for the comparison of proportions and relation between attributes were hold as statistically significant when p<0.05. Significant of difference between frequencies of cases in two groups of respondents was evaluated by application of two way “z” criterion.
Results. Bone-muscle disorders – it is the most often health problem of preschoolers. Deformations of legs is diagnosed for every sixth child, flat-footedness – for every ninth child, positional talipes – for every other ninth child, abnormal posture – for every thirteenth preschooler. All questioned directresses of preschool education establishments and majority of parents (92 percent) had expressed their request that services of physiotherapist would be provided in preschool education establishments. In opinion of all directresses and 86.6 percent of parents... [to full text]
|
109 |
Vaikų empatijos ugdymo tradicijos ir jų kaita šiuolaikinės visuomenės kontekste / Traditions of raising children's empathy and their change in the context of modern societyŠukelienė, Danutė 12 July 2010 (has links)
Šiuolaikinės visuomenės raidos procese siekiant ugdyti demokratinę, dorovingą asmenybę ir garantuoti kartų tęstinumą, aktuali empatijos ugdymo patirtis, kaip šiuolaikinėje visuomenėje ji yra suprantama, kokia yra vaikų empatijos ugdymo praktika istorinėje ir šiuolaikinėje šeimoje, kaip šiuolaikinės visuomenės kontekste dabartiniai šeimos narių kartų tarpusavio santykiai ir sąveikavimo ypatumai įtakoja atjautos ugdymą.
Tyrimu siekta atskleisti vaikų empatijos ugdymo tradicijų kaitą kintant visuomenės vertybinėms nuostatoms. Išsiaiškinti, kaip vaikai, tėvai, seneliai ir mokyklų ekspertai supranta empatiją, nustatyti empatijos ugdymo praktika istorinėje ir šiuolaikinėje šeimoje. Atskleisti įvairių kartų ir šeimos narių sąveikavimo ypatumus ir jų sąsajas su empatijos ugdymu. Išanalizuoti mokyklos ekspertų požiūrį į empatijos ugdymą šeimoje ir mokykloje.
Atlikus tyrimo rezultatų analizę paaiškėjo, jog atjauta suvokiama ne teoriškai, o kaip būtina veikla, kurią reikia atlikti bendruomenės nariui tam tikroje gyvenimo situacijoje, iškilus būtinybei: suteikiama savanoriška pagalba, jautrus reagavimas į kitų išgyvenimus – šeimų nariai ir ekspertai empatiją sieja su altruizmu ir pagalba. Empatiškas požiūris į įvairius aplinkos objektus ir tinkamus atjautos ugdymo būdus siejasi su žmogaus amžiaus tarpsniais, kartų ir šeimų narių tarpusavio bendravimo ypatumais. Pastebėta tendencija, jog istorinėse šeimose ir bendruomenėse puoselėtos tradicijos populiarinamos visuomenės informavimo... [toliau žr. visą tekstą] / This paper aimed to disclose traditions’ change of children's empathy-raising, while public values and attitudes are changing. Investigated representatives of three generations of 60 families living in Vilnius city and district and 10 experts working in city and district schools interviewed. There are analyzed understanding of empathy in our days society, practice of empathy rising in the historical and modern families, influence empathy rising of relationship and interaction features of different generations’ families members. The analysis results revealed that empathy approach to a variety of environment objects and ways and good teaching techniques of empathy-raising associated with human age groups, generations and interaction features of family members. Children and both groups of adults’ empathy commonly associate with condolence. Different age groups express empathy to different objects and prefer different empathy rising teaching techniques. Generally analogous empathy rising teaching techniques used in historical and modern families, but the context is adapted to modern society. Relationship and interaction of three generations family members are not discontinuous and allow transferring of existing traditions.
|
110 |
Lietuvos ikimokyklinių įstaigų sistemos plėtros politikos analizė / The policy analysis of pre schools' development in lithuaniaStašionytė, Agnė 25 November 2010 (has links)
„Šeima yra visuomenės ir valstybės pagrindas“. Daug valstybių greitai reaguoja į pakitusią šeimos padėtį, dėl to kylančias demografines, socialines ir ūkines problemas. Ilgą laiką visuomenėje vyravo konservatyvusis požiūris į moteris, buvo laikomasi patriarchalinio šeimos modelio, kada moters pagrindinė pareiga buvo auginti vaikus, tuomet dar nebuvo plėtojami darbo ir šeimos derinimo modeliai. Vėliau tobulėjant visuomenei, buvo pradėti modernizuoti šeimos politikos principai, atsirado šeimos ir darbo derinimo galimybės. Moterys norėdamos kuo greičiau grįžti ir toliau įsitraukti į darbo rinką savo mažus vaikus užrašo į ikimokyklinių įstaigų vaikų sąrašus. Tačiau tokia registracija dar neužtikrina tikrosios vietos vaikų darželyje. Taigi šiame darbe ir bus siekiama atskleisti ir išanalizuoti ikimokyklinių įstaigų tikrąją probleminę situaciją. Šio darbo tikslas – atlikti ikimokyklinių įstaigų sistemos plėtros politikos analizę. Darbe stengiamasi patvirtinti arba paneigti hipotezę, kad pakeistas ikimokyklinių įstaigų finansavimo modelis (būtent „pinigai paskui vaiką“ finansavimo įvedimas), leistų sureguliuoti rinką ir pašalinti problemą – ikimokyklinių įstaigų trūkumą. Darbo tikslui pasiekti ir išsikeltai hipotezei patvirtinti arba paneigti keliami uždaviniai: • Išnagrinėti politikos ir ikimokyklinio ugdymo politikos sąvokas. • Išanalizuoti ikimokyklinių įstaigų trūkumo probleminę situaciją ir apibrėžti pagrindinę problemą; • Pateikti ir išanalizuoti ikimokyklinio ugdymo įstaigų... [toliau žr. visą tekstą] / For long in the society predominated conservative attitude towards woman, patriarchal family model was kept, when woman’s main duty was to bring up children, then there were not being developed work and family coordination models. Later when the society began improving the principles of family policy were begun to modernize, possibilities of family and work coordination emerged. Women were eager to return and indulge in employment market, so they record their little children on to the list of preschool institutions. Though such recording doesn’t ensure a real place of children in the kindergarten. So the aim of theses is to reveal and analyze real problematic situation of preschool institutions. The goal of the work is to do the analysis of preschool institutions systems development policy. Here it is tried to prove or to negate the hypothesis that the changed model of preschool institutions financing (i.e. “money after a child” – financing establishing) would let regulate the market and would eliminate the problem – lack of preschool institutions. In the hypothesis dependent variable is the lack of preschool institutions; independent variable is a changed model of financing preschool institutions (“money after a child” financing establishment). To achieve goals and to accertain the hypothesis or to negate it certain tasks are raised: • To analyze policy and preschool institutions policy conceptions. • To analyze problematic situations and define the main problem. • To... [to full text]
|
Page generated in 0.0324 seconds