Spelling suggestions: "subject:"agenda 2030"" "subject:"lagenda 2030""
121 |
Att sätta och implementera hållbarhetsmål. : En jämförelsestudie av hållbarhetsarbetet i stadsbyggnadsprojekten Norra Djurgårdsstaden och Stora Sköndal / Adopting and implementing sustainable development policies : A comparative study of the sustainability policies in the city development projects of Stockholm Royal Seaport and Stora SköndalBIrkehammar, Mattias January 2024 (has links)
Hållbar stadsbyggnad är ett ideal som syftar på att ta hänsyn till ekologiska och sociala såväl som ekonomiska aspekter så att utveckling av dagens samhälle inte skall inkräkta framtida generationers rätt till ett gott liv. Rent praktiskt måste stadsplanerare formulera om idealet till konkreta mål och åtgärder anpassade till lokala förutsättningar och tillgängliga medel. I Stockholm pågår två stadsbyggnadsprojekt med höga hållbarhetsambitioner; Norra Djurgårdsstaden (NDS) och Stora Sköndal (SSK), båda har som en del av hållbarhetsarbetet antagit s.k. hållbarhetsmål och krav kopplade till olika styrdokument och processer för att uppnå dessa ambitioner. Målet för arbetet var att genom att kvantitativt och kvalitativt jämföra projektens egna mål, krav och även andra relaterade aspekter av hållbarhetsarbetet samt tillgängliga resultat avgöra vad som är jämförbart, vilket projekt som har högst ambitioner ochprestera bäst samt finna punkter där projekten eventuellt kan förbättras. Noterbara slutsatser är att projektens ekologiska mål överlag liknar varandra och är kvantitativt jämförbara, medans de sociala målen inte är det dels som en följd av skiljda koncept för social hållbarhet och dels på grund av olika organisationer och processer. Förslagen på förbättringar gäller dels specifika höjningar av enskilda mål/krav och mer generella råd att öka antalet standardiserade och mätbara mål och krav. Trots att NDS har något högre ambitioner tyder jämförelsen av de tillgängliga sammanställda resultaten på att Stora Sköndal verkar prestera bättre än Norra Djurgårdsstaden för vissa särskilda målområden som energianvändning och grönytor / Sustainable city planning is an ideal aiming at consideration to ecological and social as well as economic aspects so that development of today’s society won’t interfere with future generations’right to a decent life. In practical terms city planners have to reformulate the ideal to concrete targets and actions adapted to local conditions and available means. In Stockholm there are two ongoing city development projects with high sustainability ambitions; Stockholm Royal Seaport (Norra Djurgårdsstaden, NDS) and Stora Sköndal (SSK), both have as part of the sustainability work adopted so called sustainability goals and requirements tied to governing documents and processes to achieve these ambitions. The goal for this examination paper was to quantitatively and qualitatively compare the projects own goals, requirements and some other aspects of the sustainability efforts alongside with available results to ascertain what comparable elements there are, what project seems to have the higher ambitions and perform the best, and find aspects where the projects may improve. Notable conclusions are that the projects’ ecological goals overall are similar and comparable, while the social one’s aren’t as a consequence of both differing concepts of social sustainability and different organizations and processes. The improvement proposals address raising specific goals/targets as well as more general advice to expand the number standardized and measureable goals and requirements. Despite NDS having somewhat higher ambitions the first comparison of available results suggest that SSK manage to accomplish better results than NDS in key areas such as energy use and green spaces.
|
122 |
Att berätta det tunga för de unga : En kvalitativ empirisk studie som undersöker hur en barnbok som kommunicerar komplexa frågor lämpligt kan utformas med hjälp av en kreativ designprocess. / To tell the heavy to the young : A qualitative empirical study exploring how a children's book communicating complex issues can be appropriately designed using a creative design process.Ekengren, Elin January 2024 (has links)
This study examines how complex issues can be appropriately communicated to children aged 3-6 years through the empirical research of five illustrators. Based on the empirical findings, three proposals for spreads that convey complex issues in the form of the global sustainability goals in Agenda 2030 are created. The study also investigates which creative design process is most suitable to apply in the design. This is examined by comparing two predetermined models that frame the design process in relation to the illustrators' experiences and approaches. Based on the findings, an appropriate approach is applied to the study. The study concluded that framing the creative design process within predetermined frameworks does not appear to be beneficial. All illustrators use individual approaches tailored to personal preferences and past experiences. Regarding the communication of complex issues to children, all illustrators agreed that these are topics that can and should be communicated to children. An appropriate approach in communication was to achieve a balance between the simple and the complex. It also proved important to prioritize children's positive reading experiences and to ensure that the communication is characterized by hope for the future. Based on these results, the study has created its own proposals for materials that communicate the global sustainability goals in Agenda 2030.
|
123 |
Coherence between National and International Environmental Policies – the case of SwedenStrindevall, Linda January 2018 (has links)
Policy coherence is receiving increasing attention due to the interconnectedness, urgency and global character of the challenges that humanity faces today. Policy coherence provides an effective approach to tackle the complex macrochallenges of today since it entails achieving policies from different levels and sectors striving towards the same objectives in a supportive and reinforcing manner, producing an effective and long-lasting response to the challenges. Considering the broad, ambitious and universal Agenda 2030, policy coherence is of greater importance than ever before. This study investigates the policy coherence between Agenda 2030 and the national level looking into the case of Sweden with focus on the environmental dimension of sustainable development by evaluating the coherence between the environmental SDGs and Sweden’s national environmental quality objectives. Coherence between the two policy levels is evaluated using a qualitative data analysis by comparing official policy documents from respective policy agenda and applying the OECD’s (2016) Policy Coherence for Sustainable Development framework to Sweden. The conclusion indicates that the policy agendas fit together in a reasonable way but has the potential to be more coherent. Urgency is seldom addressed, but rather challenges are pointed out as critical and taking action is noted as significant. Both of the policy agendas address the interconnectedness of the challenges, the SDGs in a vague manner pointing out ‘links’ and the national environmental quality objectives in a more detailed manner pointing out more specific examples. The global character of the challenges is addressed in both of the policy agendas, more so in the SDGs than the national environmental quality targets. Incoherence is at times difficult to point out due to the vague terms used in Agenda 2030 compared to Sweden’s national policy. However, the vagueness of Agenda 2030 seems to serve a function whereas the country specific goals go into further detail according to the context. Despite the difficulty, results show that a broader perspective would benefit both policy agendas in addressing the global challenges coherently, since it consequently implies that the concept of policy coherence is applied at a larger scale.
|
124 |
Systematisk uppföljning av Social hållbarhet utifrån Agenda 2030 – En studie i Gävleborgs länKumi, Jonathan January 2019 (has links)
Sammanfattning I september 2015 beslutade världens länder att en plan för att uppnå hållbarhet skulle antas. Denna plan döptes till Agenda 2030 och består av 17 mål och 169 delmål som ska uppnås till år 2030. Denna uppsats som du håller i din hand undersöker hur kommunerna i Gävleborgs län arbetar med implementeringen av Agendan samt hur uppföljningsprocessen går till hos respektive kommun. Uppsatsen tar även upp Länsstyrelsen Gävleborgs roll i det hela då de har fått i uppdrag av regeringen att implementera Agenda 2030 i Gävleborgs län. Uppsatsen tar upp de stöd Länsstyrelsen erbjuder till kommunerna runt om i länet för att Agendans mål kan uppnås av kommunerna, men den tar även upp vilket stöd kommunerna efterfrågar av Länsstyrelsen Gävleborg. Uppsatsen ger även en översikt över hur det går för kommunerna i länet och vilken fas de ligger i just nu. Studien lyfter även vikten av att följa upp under arbetets gång vilket kunde ses var en av svagheterna i arbetet med Agenda 21 och milleniemålen, där rutinen om uppföljning inte fanns. Detta är en kvalitativ empirisk studie med semi-strukturerade frågor. I studien intervjuades fem personer som representerade sex av länets 10 kommuner. Därefter användes en tematisk analys för att sortera ut svaren som besvarar studiens syfte.
|
125 |
Indicadores socioeconômicos locais para a cidade de Bauru : um diagnóstico sob a ótica da competência em informação e midiática /Ramos, Fernando Jorge de Castro January 2020 (has links)
Orientador: Regina Celia Baptista Belluzzo / Resumo: A estruturação, análise e fomento de diretrizes em prol da sociedade é fundamental para que o poder público cumpra sua função social. Resulta que possuir instrumentos adequados e dinâmicos para este propósito se faz essencial. Um importante e significativo norteador para o planejamento das ações de desenvolvimento dos municípios é a Agenda 2030, definida pela ONU como sendo um plano de ação que busca erradicar a pobreza, proteger o planeta e garantir que as pessoas alcancem a paz e a prosperidade até o ano de 2030. A agenda inclui metas e os 17 ODS, que são os objetivos de desenvolvimento sustentável, sendo um plano de governo para toda a sociedade. O município de Bauru está localizado geograficamente no centro do estado mais populoso do Brasil, com população estimada de 344 mil pessoas, e com o Índice de Desenvolvimento Humano Municipal (IDHM) de 0,801, segundo o site do IBGE (2010). Esses indicadores macroeconômicos permitem formar uma ideia de desenvolvimento socioeconômico da cidade. No entanto, a cidade não possui plataforma própria que evidencie suas reais demandas, tornando relevante a geração de dados mais específicos e que sejam de seu domínio, possibilitando formular a qualquer tempo, as suas estratégias de desenvolvimento local. Os principais conceitos que permeiam este trabalho são políticas públicas, indicadores socioeconômicos e competência em informação e midiática, com o objetivo de oferecer elementos para a produção de informação de interesse do município e d... (Resumo completo, clicar acesso eletrônico abaixo) / Abstract: The structuring, analysis and promotion of guidelines in favor of society is essential for the government to fulfill its social function. It follows that having adequate and dynamic instruments for this purpose is essential. An important and significant guide for planning municipal development actions is the 2030 Agenda, defined by the UN as an action plan that seeks to eradicate poverty, protect the planet and ensure that people achieve peace and prosperity up to 2030. The agenda includes objectives and the 17 OSGs, which are the objectives of sustainable development, being a governance plan for the entire society. Bauru is located geographically in the center of the most populous state in Brazil, with an estimated population of 344,000 inhabitants, and the Municipal Human Development Index (HDI) of 0.801, according to the IBGE website (2010). These macroeconomic indicators allow us to form an idea of the socio-economic development of the city. However, the city does not have its own platform to clearly highlight its needs, which makes it more relevant to generate more specific data found on its domain, allowing its local development strategies to be formulated at any time. The main concepts that permeate this work are public policies, socioeconomic indicators and media information and competence, with the aim of providing elements for the production of information of interest to the city and the dissemination of media for the various social sectors. The following research w... (Complete abstract click electronic access below) / Mestre
|
126 |
Arbetsprocessen med Agenda 2030 : -En jämförelsestudie mellan Kalmar och Växjö kommuns arbete att implementera hållbar utveckling.Ödeen, Jakob, Cederberg, Ludvig January 2022 (has links)
Purpose: The purpose of this study is to review the work process with Agenda 2030 within Kalmar and Växjö municipality. Through qualitative data collection via semi-structured interviews, the study will show how the work with Agenda 2030 differs between Kalmar and Växjö municipality. Problem formulation: How differs Kalmar and Växjö municipality’s work process with implementing a standard within sustainability,in regards to Agenda 2030. -How does Kalmar municipality work with implementation of Agenda 2030? -How does Växjö municipality work with implementation of Agenda 2030? Method: A case study that treats the differences in work process within sustainability development, through an inductive approach. The collection of data was made with a qualitative collection method. Conclusion: The results show that both municipalities are working to implement the Agenda 2030 goals, but the approaches are different. Kalmar and Växjö municipalities have different conditions in terms of designed sustainability programs and business plans. Furthermore, goals and goal images are presented based on each municipality, which causes a variation between the municipalities follow-ups and assignments. This also means that management and governance are applied with different methods to achieve their goals or link their goal images to assignments related to the municipal administrations. Keywords: Agenda 2030, Work process, Sustainable development, Leadership and Governance, Implementation, Municipal administration.
|
127 |
UN-Nachhaltigkeitsziele: Umfassende Ziele, ambitionierte Indikatoren?Kaumanns, Sven C., Blumers, Miriam T. 13 November 2017 (has links)
Die Agenda 2030 zur nachhaltigen Entwicklung enthält umfassende und komplexe Ziele. Diese durch Indikatoren zu messen, stellt eine große Herausforderung dar. Das entwickelte globale Indikatorenset befindet sich dabei im Spannungsfeld zwischen Wunsch und Realisierbarkeit. Insbesondere werden durch die beginnende praktische Umsetzung Datenlücken identifiziert, methodische und definitorische Fragen diskutiert und die Stärken und Schwächen der einzelnen Indikatoren veranschaulicht. So sind zukünftig Weiterentwicklungen der globalen Indikatoren, besonders in dem Maße wie neue Datenquellen zugänglich oder Methoden entwickelt werden, zu erwarten.
|
128 |
Implementering av vattenmiljömål på lokal nivå : En fallstudie av vattenförvaltningen i Ljungby kommunAndersen Wigren, Klas Fredrik January 2021 (has links)
Uppsatsen handlar om implementering av vattenmiljömål på lokal nivå där vattenförvaltningen i Ljungby kommun är föremål för en fallstudie. Implementeringen av Agenda 2030, EU:s vattendirektiv och Sveriges miljömål studeras i en kvalitativ textanalys med hjälp av teorier om implementering och förändringsprocesser samt tidigare forskning. Policydokument och åtgärdsprogram jämförs med utfallet av åtgärder på lokal nivå för att frilägga i vilken grad målen förverkligas. Studien visar att tillsynsvägledningen behöver stärkas och att sanktionsmöjligheter behöver införas för att fattade beslut om vattenmiljömål ska kunna implementeras effektivt och få avsedd verkan.
|
129 |
Klimatet, vår viktigaste berättelse : den (o)hållbara scenkonstenBromberg, Annika January 2021 (has links)
Denna undersökning har som övergripande syfte att undersöka vilka möjligheter scenografer och kostymdesigners har för att kunna arbeta med hållbarhet inom scenkonst. Studien fokuserar på att undersöka vilka konkreta verktyg scenkonstnärer, institutioner och branschorganisationer har till sitt förfogande idag och hur ett strategiskt hållbarhetsarbete kan läggas upp. Den undersöker också dilemmat mellan att vara både konstnär och hållbarhetsmedveten i en konstnärlig process. Metoden för undersökningen har varit att intervjua scenkonstnärer och branschorganisationer från Danmark, Norge och Sverige, för att få en helhetsbild av de olika ländernas hållbarhetsarbete och hur scenkonstbranschen medverkar till klimatomställningen. Undersökningen har analyserat material från en case study, intervjuer, litteratur, handlingsplaner och egna erfarenheter med syfte att undersöka hur scenkonstnärer arbetar med hållbarhet. Resultatet av studien visar att branschen i de olika länderna kommit olika långt i sitt hållbarhetsarbete samt att det saknas gemensamma verktyg, mål och handlingsplaner. Intervjuerna pekar också på värdet av att frågan tas på allvar, lyfts till ledningsnivå och att konstnärerna inkluderas i detta arbete. Studien har inte tagit hänsyn till huruvida extra resurser behöver tillkomma branschen för att göra tillräckliga åtgärder i tid men den pekar på vikten av att de stora institutionerna måste ta ett mer övergripande ansvar för att driva branschens framtida utveckling. Förhoppningsvis kommer studien att kunna användas som en igångsättare; av enskilda konstnärer, institutioner och andra berörda i deras omställningsarbete till en mer hållbar scenkonst.
|
130 |
Verksamhetsstyrning för att främja biologisk mångfald : En kvalitativ studie om FN:s hållbarhetsmål nummer 15Malmqvist, Anna, Pålsson, Evelina January 2021 (has links)
Syfte: Studien syftar till att skapa en bredare förståelse för och jämföra hur svenska företag inom olika branscher tillämpar verksamhetsstyrning för att främja FN:s mål nummer 15 om biologisk mångfald. Målsättningen är att andra företag ska kunna identifiera goda exempel och inspireras av de tillvägagångssätt som tas upp i studien. Metod: En komparativ studie har genomförts utifrån en kvalitativ forskningsmetod. Empirisk data är insamlad genom sex stycken semi-strukturerade intervjuer med företagen: Nudie Jeans, Samhällsbyggnadsbolaget, Essity, Kinnarps, Kährs och Spendrups Slutsats: Företagen som har studerats tillämpar verksamhetsstyrning på flera olika sätt för att främja biologisk mångfald. Baserat på respondenternas svar kan slutsats dras att certifieringar är ett av det främsta verktyget som företagen använder. Även prestationsmätning har förekommit i stor utsträckning, och likaså policys och hållbarhetsredovisningar. Vidare har det visat sig att företagen fokuserar mycket på cirkularitet för att främja biologisk mångfald.
|
Page generated in 0.0444 seconds