Spelling suggestions: "subject:"aktör"" "subject:"stör""
81 |
EU som normativ makt i det östliga partnerskapsområdetBackman, Sarah January 2014 (has links)
Denna studie handlar om EU som normativ makt i området för EU:s östliga partnerskap (Eastern Partnership/EP). Med utgångspunkt från säkerhetsgemenskapsteori och konstruktivism undersöks EU:s försök att sprida sina normer och intensifiera kopplingarna till länderna Moldavien och Armenien, som omfattas av European Neighbourhood Policy (ENP) och EP. Studien finner att EU:s strategi för att intensifiera kopplingarna till Moldavien och Armenien är mycket lika, där utvecklingen av praktikergemenskaper verkar vara något som EU särskilt vill prioritera och etablera redan i ett inledande skede för att partnerlandet skall acceptera de normer, värden och uppfattningar om intressen som utgör ramverket för EU:s kollektiva identitet. Men det verkar som att ländernas förmåga, möjlighet och vilja att tillmötesgå ramverket skiljer sig åt, och att det är där vi kan hitta förklaringen till varför EU mer framgångsrikt spridit sina normer till Moldavien än till Armenien – ett faktum som denna studie argumenterar för ytterst visat sig genom Moldaviens godkännande av EU:s bindande samarbetsavtal Association Agreement, och Armeniens avvisande av samma avtal till förmån för en tullunion ledd av Ryssland.
|
82 |
Aktörer, nätverk & information : Om informationsförmedling i det akademiska biblioteketSvallingson, Erik January 2014 (has links)
This study focuses on the encounter between the academic librarian and the academic library user with a specific need for information. The aim of the study is to examine the process of mediation of information and to uncover any inherent problems or systemic inertia that may occur within that process. Special attention has been given to information-seeking behaviour in the digital age and the possibility of viewing information literacy as a meta-literacy. The difference between the surface web and the academic invis- ible web is also investigated. Empirical data was collected by the use of ethnographic fieldwork at the Karolin- ska Institutet University Library over a period of five weeks. The data is analysed using actor-network theory as a point of departure. Actors, networks, mediators and intermediaries involved in the process of mediation of information are identified and defined. By tracing techno-economic and socio-technic networks the actors’ in- centives are uncovered, as well as the various transactions in which they are engaged. The study sheds light upon a significant difference in participatory motivation between the face-to-face reference work and the information literacy course incorporated within curricula. The use of actor-network theory enables information to be seen as an actor among other actors and during the analysis of the empirical data the topic of the nature of information is discussed using the model of the DIKW-hierarchy. A shift in the academic library towards a hybrid institution engaged in both the dispersion of information and the production of information is uncovered and the possible consequences of this shift are also discussed. The further development of the academic librarian’s educational role might be a viable option in the develop- ment of information literacy education in higher education.
|
83 |
Att organisera tjänstesektorns röst : en teori om hur organisationer formar aktörerFries, Liv January 2011 (has links)
Hur går opinions- och lobbyingarbete till i tjänstesektorns största intresseorganisation? Avhandlingen är en inifrånskildring baserad på flera månaders observationer och handlar på ett empiriskt plan om en ny era för den svenska modellen. Här beskrivs hur en av de gamla arbetsgivarorganisationerna, Almega, får en ny uppgift: att bli en röst för den nya, framväxande tjänstesektorn, och därmed ta på sig nya uppgifter som opinionsbildare och förhandlare när Svenskt Näringsliv tagit ett kliv tillbaka. På ett mer generellt plan formulerar avhandlingen organisationsteoretiska bidrag till vår förståelse om strategisk kommunikation och lobbying. Avhandlingens analys visar hur organisationer med andra organisationer som medlemmar skapar en möjlighet för sina medlemmar att göra sig hörda och att bli aktörer med en passande identitet. Här utvecklas en teori om hur vi kan förstå sådana metaorganisationer: varför de ofta har så många organisationsnivåer och hur dessa både konkurrerar och samverkar med varandra för att göra det möjligt för både dem själva och medlemmarna att bli aktörer och skaffa sig inflytande. / Diss. Stockholm : Handelshögskolan i Stockholm, 2011
|
84 |
Den (o)synliga musiken : En studie av aktörers (o)synliga musikskapande i förskolan / The (in)visible music : a study of actors (in)visible musicking in preschoolSjöström, Caroline, Nyrén Du Rietz, Josefine January 2018 (has links)
Denna studie syftar till att synliggöra den (o)synliga musiken i förskolans verksamhet. Med den (o)synliga musiken menar vi i denna studie den musik som redan finns i verksamheten, men som i första hand inte uppfattas som ett musikskapande. Med stöd utav Aktör-nätverksteorins metodansats har vi identifierat nätverk och aktörer som tycks ingå i den (o)synliga musiken i förskolan. Arbetet med metodansatsen ihop med fältanteckningar och miljö- och materialinventeringar bidrog till att vi kunde besvara studiens frågeställningar. Det visade sig att musikskapandet uppstod kontinuerligt i verksamheten mellan barn och material som används dagligen i verksamheten. Tillsammans skapade barnen ihop med materialet olika musikskapanden likt spelandet av olika instrument. Det visade sig i studien, hur fenomenet av rytm var avgörande för huruvida vi som observatörer tolkade datan som ett undersökande eller musikskapande. Inom de musikskapande observationerna, visade det sig sedan vara fenomenet av agens som gjorde att nätverken transformerades till musikskapande nätverk. Rimliga slutsatser vi kan dra utifrån studien är att allt och alla bör ses som potentiella musikskapande aktörer. Detta då musikskapandet uppstod i barnens vardagliga göranden, vilket visar på att musikens faktiska plats, möjligen existerar i större bredd och omfång än vad vi tror. Avslutningsvis lyfter studien hur fenomenet av agens, är avgörande för huruvida ett görande fortgår eller inte.
|
85 |
Barns lek, att närvara eller inte närvara, det är frågan : förskollärares berättelser om barns lek / Childrens play, to attend or not attend, that´s the question : pree-school teachers stories about childrens playWik, Elin, Giuffrida, Stephanie January 2018 (has links)
Förskolans arbetssätt där omsorg, fostran och lärande ständigt arbetats i symbios med varandra, har nu utmanats genom att förskolans läroplan reviderades i motivering till att utbildning och utveckling allt mer fått ta plats. Syftet med studien blir därför att få en uppfattning om hur förskollärare ser på sin egen delaktighet och närvaro i barns lek genom personliga intervjuer. Undersökningen utgör ett sociokulturellt perspektiv som har sitt ursprung ur Vygotskijs teorier och tankar kring leken som en social och kulturell aktivitet, där sociala interaktioner och kommunikationer blir avgörande. Sammanfattningsvis påvisar resultatet att leken är viktig i barns liv och att förskollärare ser allvaret i att bibehålla denna lek genom att beskriva sin egen delaktighet i den på olika sätt.
|
86 |
Idrottslig verksamhet : En analys av 3 kap. 11 a § ML samt förutsebarheten hos bestämmelsen ur ett rättssäkerhetsperspektiv / Sporting activities : An analysis of chapter 3. 11 a § ML and the predictability of the provision from a legal certainty perspectiveSoltani, Simon, Lövrén, Rasmus January 2018 (has links)
Momsen i Sverige är uppdelad i olika satser, dessa är 0, 6, 12 och 25 procent. Den vanligaste momssatsen är 25 procent. Enligt 3 kap. 11 a § i mervärdesskattelagen (1994:200) (ML) erbjuds undantag från momsplikt om en verksamhet bedriver idrottslig verksamhet. De verksamheter som helt undantas från momsplikt på tillhandahållande av idrottslig verksamhet är sådana som anses vara icke-vinstdrivande subjekt, såsom staten, kommuner eller ideella föreningar. Vinstdrivande subjekt däremot, såsom kommersiella företag med vinstsyfte, kan enligt 7 kap. 1 § 3 st. 10 p. momslagen få en reducerad momssats på 6 procent istället för 25 procent om verksamheten betraktas som idrott. Det har emellertid visat sig att det förekommer avgränsningsproblem gällande vad som är idrott alternativt inte idrott. Det har framkommit i domar och ställningstaganden från Skatteverket att det föreligger problem vid avgöranden om den aktivitet som erbjuds är idrott eller rekreation, nöje och förströelse. Det är vanligt förekommande att nationella domstolar söker förhandsavgöranden från EU-domstolen för att de själva inte kan avgöra om en aktivitet är idrott.Idrottslig verksamhet i 3 kap. 11 a § momslagen saknar en definition. Detta gör det tämligen svårt för enskilda aktörer att avgöra om deras tillhandahållande är idrott enligt momslagen. Det är med tanke på samhällets utveckling och att det ständigt tillkommer nya sporter, som det uppstår problem när lagbestämmelsen inte specificerar vad som utgör idrott. Enskilda kan tolka lagrummet felaktigt i förhållande till egna värderingar om vad idrottsbegreppet innefattar. För att klargöra och utvidga begreppet idrottslig verksamhet som det ska förstås enligt momslagen måste således ledning sökas i rättskällor både i EU-rättslig och nationell bemärkelse samt i övriga källor som är vägledande på området.Resultatet av att det föreligger avgränsningsproblem leder till att rättssäkerheten kan ifrågasättas. Det förklarar sig naturligt att ett lagrum som inte kan tolkas tydligt brister i rättssäkerheten. Lagtexter som är vaga och inte innehåller definierade nyckelbegrepp resulterar i att den som berörs av lagen inte kan förutse konsekvenserna av sitt handlande utifrån lagtexten. Förutsebarheten kan anses vara en av de centralaste delarna i rättssäkerheten, det är särskilt viktigt när det kommer till skatterätten då felaktiga beslut eller bedömningar kan få betungande konsekvenser för den enskilde.Syftet med denna studie är att klargöra hur tolkning av begreppet idrottslig verksamhet ska gå till i förhållande till både EU-rätten samt svensk rätt och övriga källor. Vidare ämnar studien att undersöka huruvida bestämmelse i 3 kap. 11 a § ML är förutsebar i förhållande till rättssäkerheten.
|
87 |
Ni får göra vad ni vill så länge ni äter! : Ontoförhandlingar i den pedagogiska måltiden som nätverk / You may do as you like as long as you eat! : Ontonegotiations in the pedagogical meal as networks.Borg Olofsson, Elin, Frodin, Sara January 2017 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur måltiden kan förstås genom posthumanistisk teoribildning. Denna studie är en kvalitativ etnografisk fältstudie där observationerna har utförts på en förskola i Stockholm med hjälp av en filmkamera. Syftet med den pedagogiska måltiden står delvis utan uttalat mål men är samtidigt till brädden fylld med intentionen att äta. Vid första anblick är det som om ”bara man får i sig mat så är det bra” men vår analys visar att måltiden är mer invecklad än så. Måltiden är komplex och fylld av motsägelser. När man tittar på måltiden med våra teoretiska utgångspunkter framträder mellanmänskliga förhandlingar. Vi menar också att de krispiga nachochipsen, den halvätna broccolin, det kladdiga, rapar – allt kan tolkas som medförhandlande till vad som blir måltiden. Sammanfattningsvis visar vår studie att en pedagogisk måltid kan förstås som ett nätverk där normer, pedagoger, barn och ting tillsammans skapar måltiden i förskolan.
|
88 |
Ni får göra vad ni vill bara ni äter! : Ontoförhandlingar i den pedagogiska måltiden som nätverk / You may do as you like as long as you eat! : Ontonegeotiations in the pedaogogical meal as networksBorg Olofsson, Elin, Frodin, Sara January 2016 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur måltiden kan förstås genom posthumanistisk teoribildning. Denna studie är en kvalitativ etnografisk fältstudie där observationerna har utförts på en förskola i Stockholm med hjälp av en filmkamera. Syftet med den pedagogiska måltiden står delvis utan uttalat mål men är samtidigt till brädden fylld med intentionen att äta. Vid första anblick är det som om ”bara man får i sig mat så är det bra” men vår analys visar att måltiden är mer invecklad än så. Måltiden är komplex och fylld av motsägelser. När man tittar på måltiden med våra teoretiska utgångspunkter framträder mellanmänskliga förhandlingar. Vi menar också att de krispiga nachochipsen, den halvätna broccolin, det kladdiga, rapar – allt kan tolkas som medförhandlande till vad som blir måltiden. Sammanfattningsvis visar vår studie att en pedagogisk måltid kan förstås som ett nätverk där normer, pedagoger, barn och ting tillsammans skapar måltiden i förskolan.
|
89 |
Familjehemsplaceringar - för barnets eget bästa? : En studie om familjehemsplaceringar i Sverige. Hur utreds familjehem, hur värnar socialarbetare om framgångsfaktorer under placering samt upprätthåller ett gynnade samarbete mellan olika aktörer.Vikander, Max, Thorén, Johanna January 2017 (has links)
No description available.
|
90 |
Marinens vapenanskaffning, en rationell företeelse? En fallstudie i sjömålsrobot 15Schöllin, Robert January 2016 (has links)
This study aims to explain whether the driving forces behind the development and acquisition of weapons systems to the Navy can get it´s explanation by theories of rational actors, or if there are other underlying factors. During the 1970s the Navy stood without any modern anti-ship-missile while the rest of the world entered into the missile age and developed anti-ship missiles. Even though Sweden was a pioneer in this branch until they stopped the development of anti-ship missiles in 1968. This case study is based on the acquisition of anti-ship missile RBS 15 and analyzed by Graham Allison’s political science model of the rational actor. The analysis is made from two different perspectives, where the first one is the Navy's perspective and looking for the answer how the acquisition had occurred on their rational choice. The second perspective is the government's perspective and this is compared and discussed on the basis of the historical events. This is to give answers to the differences identified between these two perspectives. The result of the study is that the Navy's action rests on and can be explained by the model of the rational actor. This is because the navy during the whole period were seeking for a solution that meet the threats by the assigned tasks and objectives with the least impact. However, the author cannot find the explanation for the government's actions based on the model of the rational actor and its explanatory power may be found by other models.
|
Page generated in 0.0172 seconds