Spelling suggestions: "subject:"Covid-19 pandemin"" "subject:"Covid-19 nandemin""
71 |
"Så tyst har det aldrig varit" : En kvalitativ studie om covid-19 pandemins påverkan på kvinnojourer i Skåne / “It has never been this quiet” : A qualitative study regarding the Covid-19 pandemics impact on women’s shelters in SkåneRasmusson, Ida January 2022 (has links)
Covid-19 pandemin har kommit att göra en global påverkan och risken för mäns våld mot kvinnor i nära relationer har således ökat. Syftet med denna studie är att undersöka hur kvinnojourers arbete och insatser, samt deras samverkan med socialtjänsten, har kommit att påverkas och förändras av covid-19 pandemin och om nya insatser har implementeras. Studien utgår från kvalitativ ansats där åtta kvinnojourer, placerade i Skåne, blivit intervjuade. Tillsammans med den insamlade empirin och studiens teoretiska val, samt en tematisk analysmetod, ämnar jag att uppmärksamma kvinnojourernas berättelser om pandemins påverkan. Följaktligen ämnar jag att belysa deras tillvägagångssätt för upprätthålla och förändra sitt arbete för att nå sitt mål och fortsätta hjälpa våldsutsatta kvinnor och således förebygga mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Resultaten påvisar att det blivit svårare för kvinnojourerna att utföra sitt arbete och sina insatser på grund av rädslan pandemin medfört, samtidigt som de observerar en ökning gällande antalet våldsutsatta kvinnor som kontaktar dem. Kvinnojourerna beslutar sig för att förändra och utöka sina tidigare insatser, men även implementera nya, som de tillsammans med sitt nya tankesätt sedan väljer att kvarhålla när samhället börjar öppna upp igen. Kvinnojourernas samverkan med socialtjänsten påverkas och förändras då de inte längre kan samtala och besöka varandra som de tidigare gjort. Utöver problematiken kring deras samtal med socialtjänsten så observeras även att färre kvinnor placeras av socialtjänsten i kvinnojourernas skyddade boenden. Denna uppsats belyser vikten i kvinnojourernas arbete kring förebyggandet av mäns våld mot kvinnor i nära relationer och hur väsentligt det är att besitta kunskap om krishantering när osäkra tider, som covid-19 pandemi, uppstår. / The Covid-19 pandemic has made a global impact and the risk of domestic violence against women has thus increased. The purpose of this study is to examine whether the work and actions of women’s shelters, as well as their cooperation with the social services, has been affected or changed by the covid-19 pandemic and if new actions have been implemented. The study is based on a qualitative approach where eight women’s shelters, located in Skåne, have been interviewed. Together with the collected empirical data and the study’s theoretical choices, as well as a thematic analysis method, I aim to illuminate the women shelter’s stories concerning the pandemic’s impact. Furthermore, I intend to illumine their course of action to maintaining and changning their work to achieve their goal and continue to help abused women and thus prevent men's violence against women in close relationships. The results demonstrate that it has become more difficult for women's shelters to carry out their work and actions due to the fear caused by the pandemic, while at the same time observing an increase regarding the number of women exposed to violence who contact them. The women's shelters decide to change and expand their previous actions, but also to implement new ones, which they, together with their new way of thinking, then choose to retain when society begins to reopen. The women's shelters' cooperation with the social services is affected and changed as they can no longer talk and visit each other as they previously did. In addition to the problems concerning their communication with the social services, it is also observed that fewer women are placed by the social services in the women's sheltered housing. This essay enlightens the importance of women shelter's work in regards to the prevention of men's violence against women in close relationships and how essential it is to possess knowledge about crisis management when uncertain times, such as the covid-19 pandemic, arise.
|
72 |
Förändrade handelsbeteenden till följd av Covid-19 pandemin? : En studie om e-handeln och dess konsekvenser för svenska stadskärnor med utgångspunkt i Värmlands län. / Changing shopping habits due to the Covid-19 pandemic? : A study regarding e-commerce and the consequences this might have for Swedish city centers with Värmlands county as a basis.Gille, Tova, Näsman, Klara January 2022 (has links)
Uppsatsarbetet syftade till att undersöka hur konsumenters handelsbeteenden förändrats till följd av Covid-19 pandemin samt ta reda på vilka konsekvenser detta medför i svenska stadskärnor. Studien tar avstamp i e-handelns expansion före och under pandemin och har sin utgångspunkt i Värmlands län. Studiens frågeställningar lyder: Hur har konsumenters handelsbeteenden, med fokus på e-handeln, förändrats under Covid-19 pandemin? Vilka konsekvenser medför förändringarna på svenska stadskärnors innehåll och utbud? Studien har undersökt vad tidigare forskning redovisat när det gäller förändrade handelsbeteenden. Metoden som använts är en kvalitativ intervjustudie, för att få svar på studiens syfte och frågeställningar. Intervjuerna genomfördes med både privatpersoner och personer med yrkeskompetens inom stadsutveckling och näringslivsutveckling. Resultatet från intervjuerna visade på att många konsumenter under pandemin kände oro över att handla i fysisk butik och därmed valde att i större utsträckning handla sina nödvändigheter på nätet. En annan orsak till att respondenterna valde e-handel var på grund av flexibiliteten och bekvämligheten med att få varorna hemlevererade. Samtliga respondenter förutspådde att många av de fysiska butikerna i stadskärnan förmodligen kommer att konkurreras ut på grund av e-handelns expansion. Därmed kommer restauranger, kaféer och barer ta större plats i stadskärnan i framtiden. Dessutom framkom även att det troligtvis kommer bli ett ökat fokus på social samvaro i stadskärnan. Slutsatsen som kan dras från studien var att fler konsumenter övergick till att handla mer via e-handeln före och under pandemin. Konsekvenserna för svenska stadskärnor kommer troligtvis av den anledningen bli att de fysiska butikerna tvingas stänga ned i framtiden. / The purpose of this study is to investigate how consumers´ shopping habits have changed as a result of the Covid-19 pandemic as well as to investigate the consequences this has had on Swedish city centers. The basis in this study is the expansion of e-commerce before and during the pandemic and are focusing on Värmlands county. The study's research questions are: How has consumers´ shopping habits, with focus on e-commerce, changed during the Covid-19 pandemic? What consequences have the changes resulted in as regards the business mix as well as the range of products and services in Swedish city centers? The study has investigated what previous research has said about changes in shopping habits. The method used to answer the purpose of the study and its research questions was a qualitative interview method. The interviews were conducted with both private individuals and persons with qualifications and experience in urban and business development. The results from the interviews indicated that consumers were concerned about shopping in physical stores during the pandemic and therefore chose in a larger degree to shop their necessities online. The respondents also chose to shop online because of the flexibility and comfort with home delivery. All the respondents predicted that the physical stores in the city center would probably go out of business because of the expansion of e-commerce. Therefore restaurants, cafés and bars would take more place in the future city center. Furthermore, there would probably be an increased focus on social interaction in the city center. The conclusion of the study was that more consumers started to shop more by e-commerce before and during the pandemic. The consequences for the Swedish city centers would probably therefore be that the physical stores are forced to close in the future.
|
73 |
"Att så ett frö" : En studie om socialsekreterares upplevelse av sitt arbete med kvinnor som utsätts för våld i nära relation under Covid-19-pandeminJansson, Amanda January 2021 (has links)
Fler länder har under Covid-19-pandemin rapporterat att deras restriktioner har inneburit en ökning av våld i nära relation. I Sverige har socialtjänsten det yttersta ansvaret att erbjuda stöd och hjälp till en våldsutsatt kvinna. Under pandemin förväntas socialtjänsten att ge ett likartat stöd som innan pandemin trots de uppmaningar och restriktioner som utfärdats. Syftet med denna studie är således att undersöka hur socialsekreterare upplever sitt arbete med kvinnor som utsätts för våld i nära relation under rådande pandemi. Studien är baserad på material från åtta semistrukturerade intervjuer med socialsekreterare från olika kommuner i Sverige. Michael Lipskys (2010) teori om gatubyråkrati används för att undersöka och förstå socialsekreterarnas handlingsutrymme i relation till den våldsutsatta kvinnan under rådande pandemi. Vidare används Randall Collins (2004) teori om interaktionsritualer för att förstå sammanhanget som studiens socialsekreterare och de våldsutsatta kvinnorna befinner sig. Studiens resultat visar att socialsekreterarnas arbete karaktäriseras av flera aspekter, bland annat av den betydelse som motivations- och informationsarbetet har för att etablera en första kontakt med den våldsutsatta kvinnan samt hur en hög grad av handlingsutrymme krävs för att både kunna ge rätt stöd och upprätthålla en interaktionsritual med klienten. Covid-19-pandemin har förändrat socialsekreterarnas arbete genom att de inte längre kan ha fysiska möten i samma utsträckning som tidigare, vilket visar sig vara en förlust i deras yrkesroll. / Several countries have reported an increase in intimate partner violence during the Covid-19 pandemic due to their restricted measures to control the spread of the virus. In Sweden, the social services have the responsibility to offer services in the form of support and help to a woman subjected to intimate partner violence. During the Covid-19 pandemic, the social services are expected to provide similar services as before the pandemic, despite the issued exhortation and restrictions. The purpose of this study is to examine how social workers experience their work with women who are subjected to intimate partner violence during the Covid-19 pandemic. The study is based on data from eight semi-structured interviews with social workers from different municipalities in Sweden. Michael Lipsky’s (2010) theory about street-level bureaucracy is used to examine and understand the social workers’ discretion in relation to the abused women during the current pandemic. Furthermore, Randal Collins’ (2004) theory about interaction rituals is used to understand the context in which the social workers in this study and the abused women find themselves. The results of the study show that the work of social workers is characterized by several aspects, including the importance of motivational and information work to establish a first contact with the abused woman and how a high degree of room for maneuver is required to both provide the right support and maintain an interaction ritual with the client. The Covid-19 pandemic has changed the work of social workers in that they can no longer have physical encounters to the same extent as before, proving to be a loss in their professional role.
|
74 |
Hemarbete vs platsförlagt arbete : En kvalitativ studie om effekten den geografiska platsen för arbetet har på motivation, kommunikation & sammanhållning inom team / Work from home vs the workspace : A qualitative study of the effect the geographical location of the work performance has on motivation, communication & cohesion within teamsKylén, Matilda, Johansson, Amanda January 2021 (has links)
Covid-19 pandemin, en kris som varit aktuell sedan början av år 2020, förändrade den geografiska platsen för arbetets utförande till följd av restriktionen gällande hemarbete. Syftet med denna studie var därför att undersöka vad som skiljt platsförlagt arbete och hemarbete åt med avseende på faktorerna motivation, kommunikation och sammanhållning. Dessa faktorer är centrala delar av arbetsmiljön och vi ville därför se om de påverkats när arbetsmiljön förändrat. För att kunna utreda valt problemområde nyttjades den kvalitativa datainsamlingsmetoden, med ansatsen semistrukturerad intervju. Under genomförande fanns ett flertal förutbestämda frågor med utrymme för respondenterna att tillägga information som var av värde för studien. Metoden valdes då vi ville få respondenters åsikter och erfarenheter kring hur faktorerna skiljt sig åt beroende på den geografiska platsen för arbetets utförande. I den teoretiska referensramen presenteras de valda faktorerna motivation, kommunikation och sammanhållning utförligt. I analysavsnittet kopplas teori och empiri samman, samt jämförs med tidigare studiers resultat. Studien visade på att Covid-19 haft störst påverkan gällande motivation vid hemarbete, men även förändrat vissa delar vid platsförlagt arbete. Kommunikationen påverkades positivt vid hemarbete men negativt vid platsförlagt arbete, slutligen påverkades sammanhållningen negativt enligt respondenterna. Avslutningsvis ges fyra rekommendationer för att förbättra arbetsmiljön. / The Covid-19 pandemic, a crisis that has been relevant since the beginning of 2020, changed the geographical location of the work performance as a result of the restriction which introduced work from home. The purpose of this inquiry was therefore to study how work from the original workplace and work from home differed regarding motivation, communication and cohesion. These factors are central parts of the work environment and therefore we wanted to see if they were affected by the change of work environment. In order to be able to investigate the selected problem area, the qualitative data collection method was used, with the semi-structured interview approach. During implementation, there were a number of predetermined questions with room for the respondents to add information that was of value to the study. The method was chosen because we wanted to obtain the respondents experiences and opinions regarding how the factors differed depending on the geographical location of the work performance. In the theoretical frame of reference, the selected factors motivation, communication and cohesion are presented. In the analysis section, theory and empiricism are contextualized with previous studies. The study showed that Covid-19 had the greatest impact on motivation regarding work from home, but also affected certain parts of work from the workplace. The communication had a positive effect on work from home but a negative effect on work from the workplace, and finally the respondents experienced a negative effect on cohesion. Finally, four recommendations were given to improve the work environment.
|
75 |
Covid-19 pandemins påverkan på medborgardialogen : Ett arbete om förändrade möjligheter till kommunikation / The impact of the covid-19 pandemic on citizen dialogue : A study on changing opportunities for communicationBohlin, Lovisa January 2021 (has links)
Denna uppsats handlar om människors inflytande i kommunal planeringoch hur detta har påverkats av covid-19 pandemin. Frågan är viktig ur ett större perspektiv då förutsättningarna för ett socialt hållbart samhälle bygger på jämställdhet, jämlikhet och delaktighet i samhällets utveckling, vilket kan påverkas av pandemins restriktioner. Genom att kartlägga hur planeringsförvaltning på tre olika stora kommuner har förändrat sitt arbete med medborgardialoger under pandemin vill man förstå hur förändringarna har påverkat kommunikationen mellan planeringsförvaltning och medborgare. Insamling av empiri har skett via kvalitativa intervjuer där informanterna arbeter i direkt anknytning till planeringsprocesser på förvaltning och besitter kunskap och erfarenhet inom uppsatsens ämne. Resultatet av uppsatsen visar att samtliga planeringsförvaltningar har ställt om till ett helt digitalt arbeter i kommunikationen med medborgarna, detta har både positiva och negativa konsekvenser. Digitalt skapas mer flexibla och tidseffektiva möten, det öppnar upp för ett ökat deltagande framförallt hos yngre, samtidigt som det också skapar begränsningar för äldre och de som inte talar språket, det är också svårare att få in synpunkter från medborgarna över digitala möten. Fullständig digitalisering av dialogen med medborgarna tenderar till en ökad risk för envägskommunikation samt att vissa grupper exkluderas från deltagandet. / This essay is about people´s influence in municipal planning and how this has been affected by covid-19 pandemic. The issue is important from a larger prespective as the conditions for a socially sustainable society, builds on equality and participation in development of society, which can be affected by the restrictions of a pandemic. By analyzing how planning administration in three diffrent large municipalities has changed its work with citizen dialogues during the pandemic, they want to understand how the changes have affected the communication between planning administration and citizens. Empirical data collection has been done by qualitative inrerviews. Interviewees all works as civil servants with knowledge and experience in the field of municipal development and processes connected to it. Analysis in this essay indicates that all interviewed administrations have adapted digital platforms for communicating with citizens, resulting in both positive and negative factors. Digital platforms create flexible and efficient meetings, which opens up for increased participation, especially among younger people. At the same time as it also creates restrictions for the elderly and those who do not speak the language. It is also more difficult to get views from citizens during digital meetings, which can affect representativeness. Compared to physical meetings digital meetings generate less citizen input. Complete digitalization of the citizen dialogue tends to increase the risk of one-way communication and to exclude certain groups from participation.
|
76 |
Se upp, här kommer Covid-19 pandemin, hur fungerar det systematiska arbetsmiljöarbetet : En kvalitativ studie om hur chefer arbetar med det systematiska arbetsmiljöarbetet under Covid-19 pandemin / Watch out, here comes the Covid-19 pandemic, how does the systematic environment work : A qualitative study of how managers work with the systematic environment work during Covid-19 panemicAndersson, Gabriella, Merin, Ebba January 2021 (has links)
Bakgrund: Hösten år 2019 bröt Covid-19 viruset ut i Kina och kom att klassas som en pandemi. Hela samhället påverkas, men i frontlinjen av pandemin står vårdpersonalen. Deras arbetsmiljö påverkas kraftigt på grund av att patientintaget ökat och de förväntas utföra högklassig vård. Det är chefens ansvarsområde att se till att arbetsmiljön upplevs som god samt att förebygga olycksfall och ohälsa på arbetet. Arbetsmiljöarbetet är lagstadgat och ska utföras planerat och systematiskt, även kallat systematiskt arbetsmiljöarbete. Centrala delar i systematiskt arbetsmiljöarbete är undersöka, riskbedöma, åtgärda och kontrollera. Föreliggande studie utgår från riskbedömning och åtgärd. Syfte: Studien syftar till att ge en beskrivning av och ökad förståelse för hur chefer inom ett sjukhus i en medelstor stad i Sverige arbetar med systematiskt arbetsmiljöarbete. Fokus ligger på frågor utifrån enhetschefers riskbedömning och åtgärder som påverkar vårdpersonalens arbetsmiljö under Covid-19 pandemin. Metod: Studien utgår ifrån en kvalitativ metod med en abduktiv forskningsansats. Insamlad empiri utgår från två perspektiv, enhetschefer och vårdpersonal, för att ge studien en ökad trovärdighet. Det genomfördes åtta semistrukturerade intervjuer, fyra med enhetschefer och fyra med vårdpersonal, på ett sjukhus i en medelstor stad i Sverige. Resultat och slutsats: Studiens resultat visar på att chefers arbete med systematiskt arbetsmiljöarbete inte har ökat under Covid-19 pandemin utan snarare förändrats. Förändringen ligger främst i att den fysiska och psykosociala arbetsmiljön påverkas i form av utsatt arbetssituation som chefer haft begränsad möjlighet att påverka. Kommunikationen förändras genom att fysiska möten minimeras som bidrar till att chefer behöver hitta komplement för att bibehålla kommunikationen med vårdpersonalen. Den långsiktiga planeringen förändras i avseendet att riskbedömningar och åtgärd snarare övergår till att göras på kort sikt under Covid-19 pandemin. / Background: In the autumn of 2019,the Covid-19 virus exclaimed in China, which later came to be classified as a pandemic. The whole society is affected, but the care staff is at the forefront of the pandemic. Their work environment has a strong impact due to the increase in patient intake and they were expected to perform high-quality care. It is the managers responsibility to ensure that the work environment is perceived as good and to prevent accidents and ill health at work. The environment work is statutory and must be carried out planned and systematically, also called systematic environment work. Central parts of systematic environment work are investigation,risk assessment, action and control. The study is based on risk assessment and action. Purpose: The purpose of the study is to provide a description of increased understanding of how managers in a hospital in a medium-sized city in Sweden work with systematic environment work. The focus is on external issues, strengthening risk assessment and measures that affect the care staff's work environment during the Covid-19 pandemic. Method: The study is based on a qualitative method and abductive research approach. Collected empirical data is based on two perspectives, unit managers and care staff, for study and increased credibility. Eight semi-structured interviews, four with unit heads and four with care staff, were conducted at a hospital ina medium-sized city in Sweden. Results and conclusion: The results of the study show that managers working with systematic environment work have not increased during the Covid-19 pandemic but rather changed. The change is mainly in the fact that the physical and psychosocial work environment affects in the form of a vulnerable work situation that managers can limit the opportunity to influence. Communication has changed by minimizing physical meetings as a contribution to the managers having to find a complement to maintain communication with the care staff. Long-term planning has changed in the sense that risk assessments and measures have rather shifted to short-term Covid-19 pandemics.
|
77 |
Hur distansarbetare upplever arbetsmiljön och balansen mellan arbetsliv och privatliv under covid-19-pandemin / How teleworkers experience the work environment and their Work-Life Balance during the covid-19 pandemicBjurling Lindqvist, Emelie, Enderberg, Caroline January 2021 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur distansarbetare upplever förändringar i den fysiska- och psykosociala arbetsmiljön under covid-19-pandemin, med ett särskilt fokus på förändringar i balansen mellan arbetsliv och privatliv. Studien är baserad på kvalitativ metod. Datamaterialet samlades in via åtta semistrukturerade intervjuer och analyserades via en induktiv tematisk analys som resulterade i tre huvudteman och två till tre underteman. Resultatet visade att respondenterna upplevde förändringar i både den fysiska- och psykosociala arbetsmiljön och att distansarbetet bidragit till mindre vardagsstress och högre flexibilitet. Respondenterna hade däremot svårt med gränsdragningen mellan arbetslivet och privatlivet och de saknade den sociala interaktionen med arbetskollegorna. Respondenterna upplevde även att de blivit mer stillasittande och att de hade bristfällig ergonomisk arbetsutrustning. Det framkom även en tydlig brist på riktlinjer, utbildningar och utvärderingar gällande arbetsmiljön och balansen mellan arbetsliv och privatliv. Vidare önskar respondenterna en kombination av distansarbete och att arbeta fysiskt på arbetsplatsen i framtiden. / The purpose of the present study was to examine how teleworkers experience changes in the physical and psychosocial work environment during the covid-19 pandemic, with a special focus on changes in Work-Life Balance. The study is based on a qualitative method. Eight semi-structured interviews were analyzed by inductive thematic analysis, which resulted in three main themes and two to three sub-themes. The results indicated that the respondents experienced changes in both the physical and psychosocial work environment and the telework has contributed to reduced everyday stress and greater flexibility. However the respondents experienced difficulty with drawing the line between work and private life and a realization of the importance of social interaction with work colleagues. They experienced increased sedentary and inadequate work equipment. There was also a clear deficiency of guidelines, training and knowledge regarding physical and psychosocial work environment, as well as balance between work and private life. In the future the respondents wish to have a combination of telework and physical work at the workplace.
|
78 |
"Grejen med dans - kroppar i ett rum" : Danslärares beskrivningar av dans på distans under Covid-19-pandeminRooth, Gabriella January 2021 (has links)
Syftet med denna studie är att beskriva lärares upplevelse av fjärrundervisning i ämnet Dansgestaltning under Covid-19-pandemin. Kurserna i Dansgestaltning inom gymnasiets estetiska program innehåller skapande och en förutsättning för detta är de centrala målen i kursen som fokuserar på samarbete, interaktion och konstnärligt arbete. Studien syftar till att visa hur lärare ställt om undervisningen i Dansgestaltning till fjärrundervisning, att visa på problem de stött på men även lyfta perspektivet kring hur det går att se framåt. För att uppnå syftet ställs tre frågor som handlar om hur lärare arbetar och till följd av Covid19-pandemin förändrat sitt arbete med kursen Dansgestaltning. Den teoretiska utgångspunkten i studien är Socialsemiotiskt multimodalt perspektiv som visar på hur kommunikation är en samverkan av flertalet teckensystem. Studien innehåller även reflektioner om det didaktiska rummets betydelse för lärande. Empiri samlas in genom intervjuer med verksamma danslärare. Resultatet visar hur viktig danssalen är; det fysiska rummet möjliggör det komplexa system av kommunikation som kontinuerligt sker i dansundervisning. Det är även tydligt hur viktigt det sociala samspelet elever emellan är för elevernas studiemotivation och lärande.
|
79 |
Pandemins påverkan på underprissättning av börsnoteringar på First North StockholmLiljedahl, Hjalmar, Jangälv, Jacob January 2021 (has links)
Studien undersöker huruvida pandemin Covid-19 påverkade graden av underprissättning för börsnoteringar på börsen Nasdaq First North. Åren som undersöks är 2018-2021 där åren 2018 och 2019 klassificeras som åren innan pandemin och 2020 samt början av 2021 som åren under pandemin. Börsnoteringarna som kvarstår efter det slutgiltiga urvalet uppgick till 38 innan pandemin och 42 under pandemin. Inledningsvis undersöks hur börsnoteringarna presterade innan och under pandemin, och därefter variablernas samt pandemins förmåga att förklara variansen av underprissättning. Statistisk signifikans erhölls för variablerna marknadsvärde, teckningsåtagande och relativ erbjudandestorlek som prediktorer för underprissättning.
|
80 |
Barns delaktighet i socialtjänstens barnavårdsutredningar : Socialsekreterares erfarenheter av arbetet innan och under covid-19-pandemin / Children's right to participation in child protective work : Social workers experiences, before and during the covid-19-pandemicEk, Ann-Charlotte, Johansson, Linnéa January 2021 (has links)
Studien syftade till att undersöka hur socialsekreterare arbetade med barns delaktighet i socialtjänstens barnavårdsutredningar samt hur covid-19-pandemin påverkade detta. Kvalitativa intervjuer hölls med åtta socialsekreterare om deras erfarenheter av utredande arbete med barn innan och under covid-19-pandemin. Socialsekreterarna visade stort engagemang för barns delaktighet, men det framkom att delaktigheten främst handlade om att inhämta information från barn om deras situation. Resultatet visade att pandemin har haft negativ påverkan på barns möjligheter till delaktighet. Socialsekreterarnas handlingsutrymme påverkades i varierande grad beroende på verksamhetens förhållningssätt till riktlinjer och restriktioner. Det framkom stora skillnader mellan hur socialsekreterare har träffat och inkluderat barn både innan och under covid-19-pandemin. Av resultatet att döma var arbetet med barns delaktighet en utmaning sedan tidigare, men det har ställts på sin spets under covid-19-pandemin. För barn kunde situationen liknas vid ett lotteri för i vilken utsträckning de gjordes delaktiga, utifrån den socialsekreterare de tilldelats. / The aim of this qualitative study was to examine how social workers at child welfare agencies implemented the principle of children's right to participation in child protection investigations and how the covid-19-pandemic has affected it. Eight social workers were interviewed on their experiences before and during the covid-19-pandemic. The social workers showed much interest in children’s participation, but findings showed they mostly thought of it as acquiring information from children. The study found that the covid-19-pandemic had a negative effect on the possibilities of participation. Experiences of how the covid-19-pandemic affected discretion and relative autonomy differed between the social workers. Notable differences emerged regarding how they met and included children in investigations both before and during the covid-19-pandemic. The challenges of implementing children’s right to participation seems to persist. The situation appeared much like a lottery, where children’s level of participation greatly depended on which social worker they were assigned.
|
Page generated in 0.0364 seconds