Spelling suggestions: "subject:"integrering"" "subject:"enintegrering""
51 |
Specialpedagogik förr och nu : Tre stockholmsskolors specialpedagogiska arbetssättGiraldo, Tony January 2007 (has links)
Abstract This paper is about the organisation of the special needs education in three nine-year compulsory schools in Stockholm and the pedagogical thoughts and theories that underlie these organisations. The main purpose of the paper was to investigate whether the special needs education of these schools should be interpreted in accordance with a segregating or an including view on integration as these perspectives are presented by the Norwegian professor Peder Haug. In addition to this I also wanted to investigate if there were any historical arguments in favour of one or another of these perspectives that were still being put forward in today’s debate. The methods that I used were a study of literature regarding special needs education and interviews of a qualitative character with three special educationalists and a special teacher that were working on three different nine-year compulsory schools in Stockholm. The result of the study shows that a big part of the special needs education of the schools that I visited can be interpreted in accordance with the segregating view on integration. The organisation of the special needs education of the three schools differed slightly from school to school but the common trait was that the largest part of this work took place outside of the student’s regular classroom and sometimes outside of the scheduled school day. Two of the schools had special groups where students that were believed to have a need of special education got some, or their entire schooling. That the schools chose to build a big part of their special needs education upon solutions that should be regarded as segregating was motivated on the basis of an effect oriented view on education. According to the persons that I interviewed the weakest students had to be given an opportunity to learn as much as the others, and the most effective way of accomplishing this was by giving them education outside of the normal classrooms. Another reason for giving priority to effective learning, at the expense of the participation in the social life of the regular classrooms, were the common goals set up by the national school curriculum. Furthermore the special educationalists that I interviewed argued that segregating special needs education wasn’t stigmatising for the students that got it. On the contrary this type of education could strengthen its students self esteem compared to classical school education, in which weak students often failed. To give this type of students an opportunity to learn separated from the other pupils was to give them an opportunity to succeed. / Den här uppsatsen handlar om hur specialpedagogiken på tre stockholmsskolor är uppbyggd och vilka pedagogiska resonemang och överväganden som ligger till grund för denna organisation. Den metod jag använde mig av var dels en litteraturstudie av relevant specialpedagogisk litteratur samt intervjuer av kvalitativ karaktär med tre specialpedagoger och en speciallärare verksamma på tre skolor i stockholmsområdet. Uppsatsens främsta syfte var att undersöka huruvida skolornas specialpedagogiska organisation bäst tolkades i enlighet med en segregerande eller inkluderande syn på integrering såsom dessa båda perspektiv presenteras av den norske professorn Peder Haug. Utöver detta ville jag även undersöka vilka historiska argument till förmån för det ena eller andra av dessa båda perspektiv som förekom i dagens specialpedagogiska debatt. Resultatet av studien visar att en stor del av de tre skolornas arbetssätt kan tolkas i enlighet med det segregerande integreringsperspektivet. Utformningen av skolornas specialpedagogiska verksamhet varierade något från skola till skola men gemensamt var att den största delen av denna ägde rum utanför elevernas ordinarie hemklassrum och ibland också utanför den ordinarie skoldagen i form av lovskolor eller extra läxhjälp efter skoldagens slut. Två av de tre skolorna hade särskilda undervisningsgrupper där elever som bedömdes ha behov av särskild undervisning fick en del av, eller hela sin undervisning. Att skolorna valde att bygga större delen av sin specialpedagogiska organisation kring lösningar som bäst betraktas såsom segregerande motiverades utifrån en effektorienterad syn på elevernas kunskapsinhämtning. De svagaste eleverna skulle ges möjlighet att läsa ikapp de övriga med hjälp av en tät pedagogkontakt, nära handledning och en miljö som präglades av ett större lugn än undervisningen i helklass. Att prioritera kunskapsinhämtningen framför elevens deltagande i hemklassrummets naturliga sociala samvaro motiverades även med hänvisning till de mål som ställdes upp i kurs och läroplaner. De specialpedagoger jag talade med menade vidare att segregerande specialundervisning inte var stigmatiserande för de elever som fick sådan. Snarare kunde det tvärtom förhålla sig så att denna typ av undervisning stärkte dess elevers självkänsla jämfört med den klassiska undervisningen i normalklass, där svaga elever ofta misslyckades i sin utbildning med en negativ självbild som följd. Att ge de svagaste eleverna en möjlighet till undervisning särskilt från övriga var att ge dem en möjlighet att lyckas.
|
52 |
FOTBOLL-PROSTITUTION-TRAFFICKING : RÖTT KORT eller FAIR PLAY?Andersson, Emelie January 2007 (has links)
Prostitution är ett omdiskuterat fenomen där debatten gått i vågor och samfundet i nuläget gått från att förkasta all form av prostitution till att stödja uppdelningen i ”frivillig” och ”påtvingad” prostitution. Olika länder beskriver, hanterar och reglerar prostitution på vitt skilda sätt men samtidigt finns en internationell konsensus kring att trafficking är förkastlig. Frågan är om det är möjligt att, som i EU, gemensamt arbeta mot trafficking när man inte kan enas kring prostitutionsbegreppet. Inför kommande fotbolls-VM har kritik framförts mot Tysklands sätt att reglera och hantera prostitution genom så kallade ”statliga bordeller”. Denna uppsats har för avsikt att bereda väg för att det finns ett samband mellan en legal sexhandel och trafficking och att det därför inte är möjligt att tala om en frivillig prostitution. Syftet har varit att undersöka vilka instituerande normer som går att urskilja i EU:s förhållningssätt gentemot traffickingproblemet inför Fotbolls-VM i Tyskland samt hur dessa återspeglar svenska respektive tyska värderingar. Uppsatsens problem vilar i det institutionella perspektivet med fokus på svårigheten att integrera den europeiska unionens medlemsländer. I Uppsatsen genomförs en diskursanalys för att fastställa hur EU, Sverige och Tyskland ser på trafficking samt en idéanalys för att kartlägga vart unionen och länderna har sina ideologiska hemvister i prostitutionsdebatten. När det gäller Europaparlamentet konstateras att dess syn är en kompromiss/sammanslagning av det som Hoffmans integrationsteori beskriver som ”nationella traditioner och situationer”. Detta genererar att man väljer att konstatera och stanna vid den minsta gemensamma nämnaren i förhållande till Sverige och Tyskland. EU-kampanjen uttrycker sig med en väldig bredd och lämnar öppet för nationella tolkningar vilket, eftersom uppsatsen konstaterar att de tyska och svenska bilderna skiljer sig väsentligt åt, måste ses som ett måste för att överhuvudtaget kunna få till stånd någon form av integrerat samarbete. Parlamentets syn på trafficking följer den tyska inställningen i större utsträckning än den följer den svenska, även om detta påvisas med minsta möjliga marginal. Utfallet visar tydligt att den svenska synen använder sig utav de abolitionistiska argumenten medan den tyska är starkt influerad av Sex Workers Rights-rörelsen. Däremot går det inte att påvisa att EU-parlamentet influeras mer eller mindre av någon av idelatyperna.
|
53 |
Att arbeta för en inkluderande grundskola / Aspiring to an including school system.Andersson, Marlene, Gredfors Andersson, Ulrica January 2007 (has links)
Under en period har myndigheter, forskning och skolpolitiker talat sig varma för begreppet inkludering och en skola för alla. Även i vår utbildning till specialpedagoger på lärarhögskolan i Stockholm har inkluderingsbegreppet varit frekvent förekommande. Syftet med denna studie är att undersöka hur pedagoger och skolledare definierar inkluderingsbegreppet samt försöka ta reda på hur de, med fokus på detta begrepp, uppfattar sin nuvarande verksamhet. Vi vill också undersöka vilka vinster och svårigheter som finns med inkludering enligt pedagogerna och skolledarna samt försöka ta reda på hur de anser att den optimala organisationen skulle kunna se ut med fokus på inkludering. Finns det likheter och skillnader mellan yrkesgrupperna i dessa frågor? Undersökningen genomfördes med två olika metoder, enkäter och intervjuer. Enkäterna, som lämnades ut på två olika grundskolor, besvarades av 40 pedagoger. 35 av dessa är grundskollärare. Intervjuerna besvarades av fyra skolledare från fyra olika grundskolor. Tre av skolorna är F-6-skolor och en skola är en F-9-skola. Denna undersökning visar huvudsakligen att majoriteten av pedagogerna och samtliga skolledare anser att inkludering innebär att skolan är organiserad så att alla elever får studera efter sina förutsättningar. Pedagogerna anser att de i dagens verksamhet försöker att sträva efter just detta medan skolledarna använder sig av flera olika strategier för att arbeta för en inkluderande verksamhet. Den största vinsten med inkludering är, anser både pedagoger och skolledare, en större acceptans av elevers olikheter. Svårigheterna med inkludering är enligt pedagogerna personalresurser samt organisation och arbetssätt. Även tre av skolledarna anser att organisation och arbetssätt är en svårighet. Två skolledare nämner dessutom ekonomin som ett hinder. I den optimala organisationen tar pedagogerna upp personalrelaterade frågor, främst i form av fler vuxna i skolan, men även arbetssätt och gruppstorlek nämns. Även skolledarna berör personalrelaterade frågor, men för dem handlar det mer om vikten av rätt kompetens.
|
54 |
Inkludering - ett begrepp utan mening? : En undersökning om grundskolans arbete med inkluderingJutegård, Roger, Linder, Robert January 2009 (has links)
Syfte och frågeställningar Syftet med studien är att analysera skolans inkluderingsproblematik för att se hur två utvalda grundskolor uppfattar och organiserar arbetet med inkludering av särskoleelever. - Hur uppfattar respondenterna begreppet inkludering? - Hur upplever biträdande rektorer att inkludering av särskoleelever realiseras i teori och praktik? - Hur upplever lärare med specialpedagogisk kompetens att inkludering av särskoleelever realiseras i teori och praktik? - Vilka möjligheter respektive hinder ser respondenterna med inkludering av särskoleelever? Metod Studien har en kvalitativ ansats med halvstrukturerade intervjuer som datainsamlingsmetod. Intervjupersonerna valdes genom ett bekvämligt riktat urval. Totalt sett genomfördes fyra intervjuer som varade från 20 minuter upp till 50 minuter med två biträdande rektorer och två lärare med specialpedagogisk kompetens. Intervjuerna spelades in på en diktafon för att därefter transkriberas och följas upp med resultatet utifrån frågeställningarna. Resultat Resultatet visar på att begreppet inkludering är svårt att definiera. Det förväxlas med begrepp som integrering och delaktighet. Utifrån dessa begrepp har respondenterna en ungefärlig bild, som de sedan försöker att arbeta aktivt efter i skolan. I förhållande till forskning och litteratur visar det sig att det endast sker delvis och att skolorna verkar i en segregerande riktning då särskolan figurerar i en relativt avskild del från övriga skolan. I arbetet med inkludering uppstår även en rad dilemman som skolorna ställs inför och det sker en ständig vågkamp i arbetet med inkluderingen av särskoleelever. Slutsats De berörda skolorna verkar sakna konkreta riktlinjer för tillvägagångssättet med inkludering. Dessutom speglas arbetet av ett föråldrat förhållningssätt och det ges en delad bild av vad man vill åstadkomma i arbetet med inkludering av särskoleelever.
|
55 |
En skola för alla? : Möjligheter och svårigheter med integrering av särskoleelever i grundskolan.Larsson, Angelica January 2006 (has links)
No description available.
|
56 |
Sysselsättning för vuxna med utvecklingsstörningKronkvist, Martin January 2006 (has links)
This study aims to explore how employment of people with intellectual disabilities has grown from only a few participants in the 1960 to be a statutory right. The aim is further to describe the progress and how theories about disability, normalization and social integration relate to the activity. Particular attention is given to the conditions of the labour market and how it influences the activity. Does the ambition to get activity closer the labour market changes and if there are changing, in what way? Is it important that employment resemble or can lead to a common work? The method is to study and analysis periodicals and newspapers articles and make interviews. The main result of the study is: theories about disability, normalization and social integration has nearly connection with the employment, the ambition to get activity closer the labour market changes between different periods, the conditions to the labour market make sense and for some people with intellectual disabilities it is important that the employment resemble or can lead to a common work but for many the important is that employment offers in situation and a environment that they enjoy.
|
57 |
En studie om lärares erfarenheter av att arbeta med integrerade särskoleeleverLarsson, Sandra January 2008 (has links)
The aim of this investigation was to study first to third grade teachers’ experiences of working with pupils integrated into a regular school class from special school. The research questions guiding the study focused on the teachers’ experiences of possibilities and difficulties in this work. Through phone contact with different principals I got in contact with four teachers working in first to third grade classes in compulsory schools in Karlstad municipality. Qualitative interviews were conducted in which I used a semi-structured interview guide focusing on the individual teacher’s unique experiences. The result from the study shows that the teachers had overall positive experiences from working with integrated students from special school. Their different experiences dealt with during the interviews dealt with different aspects of the work that they all lifted up as important in their experiences; Work with “värdegrundsfrågor”, Cooperation with the integrates pupils’ parents, The pupils’ diagnosis and Confidence and help from colleagues. Their experiences of possibilities were for example the fact that the students behaviour came to change to the better, when they spent time with the integrated student. The teachers also talked about difficulties with the integrated student taking time away from the other students and also with the integrated student being treated badly by the other students. But in the end the teachers pointed out that the possibilities were much stronger than the difficulties. Keyword: Pupils from special school, integration, teachers’ experiences, possibilities and difficulties.
|
58 |
En skola för alla? : <!--StartFragment-->En undersökning om hur sex olika kommuner arbetar med utbildning för nyanlända elever<!--EndFragment-->Henriksdotter, Emelie, Häggblom, EvaKarin January 2008 (has links)
The Swedish school of today reflect the society we live in. We live in a multi cultural society and in our schools there are pupils with different backgrounds, cultures and mother tongue, which make it necessary for every teacher to treat every single pupil’s need and condition. The education in Sweden must be equivalent, according to Skollagen, 1 kap. 2§. But it has shown that the education for newly arrived pupils is organised differently in Sweden. Not until the fall 2008 it has existed guidelines for the municipalities and schools, how to organise the education. These guidelines are called Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever. The aim of this thesis was to examine how six different municipalities in the area of Stockholm organize education for newly arrived pupils with foreign extraction. Even if we knew from earlier reports that the education for newly arrived pupils is organised differently between the municipalities in Sweden, we still found it interesting to compare the situation in a restricted area as Stockholm. Another aim of this thesis was to examine how the different municipalities organise the education for these pupils in relation to Skolverkets Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever and what attitudes the municipalities show towards these advises. Through our analysis we have reached the conclusion that depending on which municipality the newly arrived pupil comes to the education is organised differently. Some pupils will start in preparation classes, others will be placed directly in an “ordinary” class. Consequently the education in the examined municipalities is not equivalent. <!--EndFragment-->
|
59 |
Estetisk integrering : En litteraturstudie om integrering av elever i svårigheter, inom de estetiskaämnenaHolmberg, Alexander, Evaldsson Hamilton, Lina January 2013 (has links)
Litteraturstudien presenterar resultatet av forskning kring integrerad estetisk undervisning. Studien diskuterar och påvisar effekterna av integrerad undervisning, med fokus på integration av elever i studiesvårigheter, inom den estetiska verksamheten. Syftet med studien är att öka kunskapen om hur de estetiska ämnena och elever i skolan kan påverkas av ett integrerat undervisningsperspektiv. Till grund för studien ligger ett sociokulturellt perspektiv, med alla elevers individualitet i åtanke. Denna litteraturstudies forskningsresultat är hämtat från sju vetenskapliga artiklar, alla från två olika databaser. Resultatet kan tolkas som att en integrerad undervisning är att föredra, då den kan ge positiva effekter för såväl elever i svårigheter, som elever som anses ha bra studieresultat.
|
60 |
Gymnasieskola 2007 - Endast en vision?Tegel, Sara, Almquist, Sofia January 2006 (has links)
Syftet med detta examensarbete var att ta reda på vilka tankar som finns angående helhetsperspektivet i den stundande gymnasiereformen Gymnasieskola 2007 (GY-07). För att få reda på detta intervjuades två rektorer och åtta lärare som fick ge sin syn på den kommande reformen. De tillhörde två olika program, ett studieförberedande respektive ett yrkesförberedande och dessa program kontrasteras mot varandra. Resultatet visar att alla informanter har en positiv inställning till reformen men att det yrkesförberedande programmet är mer positivt inställda än det studieförberedande programmet som hyser mindre tillförsikt till implementeringen av reformen.
|
Page generated in 0.085 seconds