Spelling suggestions: "subject:"3lärare."" "subject:"5lärare.""
201 |
Får alla vara med? : Mångkulturella inslag i skolans högläsningslitteraturPaulsdotter, Christine January 2015 (has links)
Syftet med mitt examensarbete var att undersöka om högläsning används i skolan och hur valet av bok ser ut och vilket syfte lärarna har med högläsningen. Syftet var också att undersöka hur stor plats mångkulturella inslag fick i de högläsningsböcker som lästes i skolorna under höstterminen 2014 samt att se om dessa böcker förekom i större utsträckning i de klasser som hade elever med utländsk bakgrund eller inte. Då det svenska samhället och därmed skolorna går igenom en förändring där människor av många olika etniciteter och kulturer möts i större utsträckning fann jag det intressant att se om detta även återspeglades i den litteratur som använts som högläsningsbok i skolorna. Litteratur kan fungera som ett hjälpmedel i att skapa gemensamma och värdefulla värderingar och acceptans för varandras olikheter. Därför fann jag det intressant att undersöka om alla människor i världen får vara med inom skolans högläsningslitteratur. I enlighet med syftet valdes böcker ut vars innehåll analyserades med fokus på att hitta mångkulturella inslag. Valet av böcker baserades på uppgifter från en enkät som skickats till 30 lärare i en kommun i Mellansverige där syftet var att undersöka vilken högläsningslitteratur som används under höstterminen 2014. Resultatet visade att högläsningsböcker med mångkulturella inslag inte fick stor plats inom klassernas högläsning och att det inte fanns något samband mellan högläsningsböcker med mångkulturella inslag kopplat till antalet elever med utländsk bakgrund i klasserna. I intervjuer med lärarna framkom det att högläsningen var viktig i det avseende att ge elever möjlighet att förstå andra människor och att skapa goda värderingar som så småningom kunde leda till förståelse och acceptans för mångfald och olikheter. Trots detta fick inte böckerna med mångkulturella inslag någon stor plats inom högläsningen. Resultaten av intervjuerna visade att valet av högläsningsbok ofta handlade om lärarnas eller elevernas egna intressen. Den tidspress som lärarna upplevde medförde också att valen av högläsningsbok skedde vanemässigt och att det ofta blev böcker som lärarna var bekanta med sedan tidigare. Resultaten av min undersökning betonar betydelse för användningen av barnlitteratur med mångkulturella inslag och att dessa måste få större plats i våra klassrum för att göra det möjligt att ge eleverna acceptans och förståelse för olikheter.
|
202 |
Motivation och läsning : En kvalitativ studie som speglar lärarnas tankar kring metoder för att öka motivation till läsning / Motivation and reading : A qualitative study reflecting the teacher’s thoughts regarding the methods of increasing the pupils reading motivation.Caesar, Evelina January 2015 (has links)
I den här studien undersöker jag hur aktiva lärare reflekterar kring motivation och vilka metoder och tillvägagångssätt de använder för att öka elevers motivation till läsning. Jag tar del av lärarnas egna perspektiv och erfarenheter och valde därför att använda mig av kvalitativ intervju som val av metod. Dessa intervjuer utför jag på tre lärare som alla arbetar på mellanstadiet med ämnet svenska då jag anser att detta ger mig tillräckligt med information för att besvara mina frågeställningar. Denscombe (2009) beskriver intervju som en lättvindig och fördelaktig metod vid de tillfällen då man vill undersöka en människas tankar. Resultatet visar ganska tydligt hur lärare reflekterar över motivation och alla anser det vara en viktig del i arbetet som lärare för att kunna hjälpa elever frammåt. Det visar även att samtliga lärare använder sig av liknande mönster för att skapa motivation till läsning och dessa har jag kategoriserat i resultatet i form av olika underrubriker, exempelvis ''böckernas åtkomlighet'', ''lärarens betydelse'' och ''hemmets betydelse''. Vidare diskuterar jag dessa med en koppling till tidigare forskning i diskussionen och en slutsats jag drar är att läraren verkar ha den främsta rollen inom arbetet med en elevs motivation till läsning.
|
203 |
Samhällskunskapslärarnas interaktion med eleverna utifrån ett genusperspektiv / Samhällskunskapslärarnas interaktion med eleverna utifrån ett genusperspektivMehic, Emil January 2015 (has links)
No description available.
|
204 |
En förändrad syn på bedömning : lärares bedömningsarbete ur ett verksamhetsteoretiskt perspektivLarsson, Marcus, Byström, Oskar January 2015 (has links)
Denna studie undersöker skolans bedömningsarbete där fokus ligger på lärares syn på och arbete med bedömning. Skolan är en verksamhet som är under konstant förändring där den senaste reformen var införandet av 2011 års läroplaner. Denna studie ämnar att analysera hur reformens idéer och arbetssätt gällande bedömning har mottagits av de ämbetsmän som ska realisera dem, det vill säga lärarna. Utifrån ett verksamhetsteoretiskt perspektiv analyseras lärarnas syn på och arbete med bedömning i syfte att belysa eventuella motsättningar inom skolans verksamhet. För att göra denna analys möjlig krävs först att studien kartlägger de medverkande lärarnas teoretiska uppfattning om och praktiska arbete med bedömning. Denna kartläggning görs i form av en intervjustudie och en enkätstudie vilket ger ett generaliserbart samt djupgående resultat. En majoritet av lärarna i studien hade en homogen syn på bedömning och det praktiska arbetet med det. Samtliga lärare uppgav att de arbetade formativt, utbytte idéer och feedback med sina kollegor samt var positiva till styrdokumenten men upplevde dessa som svårtolkade. De upplevde även att deras arbetsbörda hade ökat sedan införandet av de nya läroplanerna. Lärarna uppgav att arbetsbördan påverkade utformningen av deras bedömningsarbete och att elevantalet som skulle bedömmas var problematiskt. Nästan alla lärare uppgav också att de ibland valde uppgifter som minimerade efterarbete och hänvisade till sin tidsbrist. Utifrån verksamhetsteorin blir därmed den huvudsakliga motsättningen som går att utläsa i verksamheten skolan den mellan arbetsdelning och de verktyg som används, dvs. bedömning. Lärarna i studien upplever att de inte har den tid som krävs för att genomföra de arbetsuppgifter de tilldelats. Lärarna uppger att de vill förändra något med sitt bedömningsarbete men att tidsbristen och arbetsbördan tvingar dem att nöja sig med en lägre kvalitet på arbetet.
|
205 |
Lärares jämställdhetsarbeteLundh, Johan, Vendel, Johan January 2006 (has links)
Vi har undersökt om behöriga lärare har en uttalad tanke med hur de bedriver jämställdhetsarbete i grundskolans tidigare åldrar. Vi har valt att intervjua fem behöriga kvinnliga lärare som har lärartjänst inom Örebro kommun. Dessa lärare har intervjuats om hur de tolkar och arbetar med de utbildningspolitiska styrdokument som skolan har att arbeta efter. Deras svar har ställts mot en tes som vi sedan har undersökt om den kan bekräftas eller förkastas. Att tesen av resultatet att döma förkastas beror på att vi finner att lärarna har en tanke med jämställdhetsarbete, dock så är den inte uttalad.
|
206 |
Lärares syn på individualisering : en enkätundersökning bland lärare i grundskolans tidigare årBresser, Lena, Kvarnefalk, Eva January 2010 (has links)
Syftet med denna studie var att ta reda på hur lärare i grundskolans tidigare år arbetar med individualisering och vad individualisering innebär för dem. För att nå ut till en större grupp verksamma lärare i grundskolans tidigare år använde vi oss av enkäter med både kvantitativa och kvalitativa frågor. Resultatet visade att lärarna ser många fördelar med individualisering eftersom undervisningen utgår från varje elevs behov och förutsättningar. Nackdelarna med att arbeta med individualisering uppger de vara tidsbrist och gruppstorlek. Studiens resultat visade att majoriteten av lärarna tog hänsyn till olika lärstilar genom bland annat att anpassa såväl material och läromedel till elevens kunskapsnivå.
|
207 |
Hållbar utveckling i undervisningen : Hur arbetar lärare med hållbar utveckling och de tre dimensionerna, ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet?Löthman, Eva, Larsson, Hanna January 2013 (has links)
Vårt syfte med detta arbete är att undersöka hur olika lärare tänker kring att arbeta med hållbar utveckling i sin undervisning utifrån dess tre dimensioner, social-, ekonomisk-och ekologisk hållbarhet. Vi ville se hur lärare arbetar med dessa tre dimensioner i sin undervisning. Vi har använt oss av en intervjustudie med fyra lärare på två olika skolor. Lärarna undervisade i olika ämnen, såsom svenska, samhällsoriterande ämnen och naturorienterande ämnen. Vi har använt oss av Deweys teori om praktisk utbildning och begreppet ”learning by doing”. Vi anser att denna teori passar bra in i dagens samhälle och undervisning. Resultatet visar att det är skillnad i arbetet med hållbar utveckling när det kommer till skolornas inriktning samt lärarnas bakgrund och personliga intresse. Lärarana tyckte att hållbar utveckling var ett komplext begrepp och studien påvisar även svårigheter att integrera de tre dimensionerna i undervisningen.
|
208 |
Hbt i skolan : En undersökning av lärares arbete med hbt-frågor och heteronormBrubäcken, Pär January 2012 (has links)
En studie av hur lärare på gymnasiet arbetar med synliggörande av elever som identifierar sig som homo- och bisexuella eller transpersoner och motverkande av heteronorm. Vidare undersöker studien elevernas uppfattning av skolans och lärarnas arbete och kunskaper i hbt-frågor. Syftet med studien är att undersöka hur lärarna arbetar med värdegrundsfrågor, speciellt hbt-frågor, vilken kompetens kring hbt-frågor de anser sig ha och hur miljön för bht-personer är på skolan. Mot detta ställs liknande frågor till eleverna för att kunna jämföra lärarnas uppfattning av sitt arbete mot hur eleverna uppfattar det. Studien bestod av intervjuer med sex lärare, sex elever och en skolsköterska. Undersökningen visar att lärarna på den undersökta skolan är dåliga på att inkludera hbt-perspektivet i sin undervisning och på så sätt synliggöra dessa ungdomar. Undervisningen sker i de flesta fall heteronormativt och få av de intervjuade lärarna inkluderar hbt-perspektiv i sin undervisning. Undersökningen visar också att trots brister på synliggörande av hbt-personer i undervisningen är lärarna duktiga på att bemöta elever som identifierar sig utanför heteronormen och hbt-eleverna vågar i stor utsträckning vara öppna på skolan. Intervjuerna har skett på en liten skola med ungefär 250 elever belägen i en mellanstor svensk kommun.
|
209 |
Symboliskt kapital : hos ämneslärare i Malmös grundskolorEnglund, Ove January 2013 (has links)
No description available.
|
210 |
Introduktionsåret. Möjligheter och svårigheter : En studie av nyblivna lärares och mentorers upplevelse av introduktionsåretJaråker, Jane January 2013 (has links)
Sammanfattning Denna studie handlar om lärarens första år i yrket, introduktionsåret. Alla nyblivna lärare måste genomgå introduktionsåret med mentor innan de kan söka sin lärarlegitimation. Studiens övergripande syfte är att få kunskaper om hur introduktionsåret för nyblivna lärare fungerar i en kommun i mellersta Sverige. Mer specifikt vill jag belysa och analysera nyblivna lärare och mentorer om deras uppfattning om och upplevelser av introduktionsåret. Studiens syfte preciseras med följande frågeställningar: - Vilka uppfattningar har nyblivna lärare respektive mentorer om introduktionsåret? - Hur beskriver nyblivna lärare respektive mentorer introduktionsåret? - Vilka hinder och möjligheter identifierar nyblivna lärare respektive mentorer i arbetet med att genomföra ett så bra introduktionsår som möjligt? Metoden har varit en kvalitativ och kvantitativt undersökning i form av intervjuer av tre nyblivna lärare och sex mentorer samt en enkätundersökning med 18 deltagande respondenter. Jag har analyserat intervjuerna i fyra olika teman som redovisas i resultatavsnittet. Resultatet av studien är att samtliga intervjuade deltagare tycker att introduktionsåret är en bra verksamhet, möjligheterna är många med en mentor som hjälp det första året. Den nyblivna läraren får hjälp med frågor som rör det praktiska och kan reflektera och diskutera olika ämnen med sin mentor. Tidsaspekten har varit den del som samtliga deltagare tycker har varit det svåra. Det har inte funnits tillräckligt med tid för den nyblivna läraren och mentorn att träffas och mentorn har haft svårt att hinna med och närvara vid de nyblivna lärarnas lektioner. Mentorn måste närvara vid lektioner för att kunna göra en bedömning av den nyblivna läraren och denna bedömning skall skickas in till Skolverket som underlag till ansökan av lärarlegitimationen. Bedömningsdelen ansåg de flesta var en negativ del av introduktionsåret både för de nyblivna lärarna och för mentorerna. För de nyblivna lärarna handlade det om oron att bli bedömda igen och kanske inte bli godkända. För mentorerna var det mycket tidskrävande att göra en bedömning av den nyblivna läraren. Nyckelord: Utbildningsvetenskap, Lärare, Mentor, Intervju, Introduktionsåret.
|
Page generated in 0.0368 seconds