Spelling suggestions: "subject:"polismyndighet"" "subject:"polismyndighets""
1 |
Värdegrundens betydelse : i strävan efter ett tryggare samhälle och minskad brottslighetSjöström Järvinen, Josefine, Solberg, Lene January 2011 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka offentliganställdas upplevelser av en gemensamt antagen värdegrund och dess betydelse för verksamhetens uppdrag och mål samt vilka faktorer som påverkade deras möjligheter att tillämpa värdegrunden i sitt arbete. En intervjustudie genomfördes med sju anställda från en polismyndighet (n=4 medarbetare, n=3 ledare). Data analyserades med induktiv tematisk analys. Resultatet visade att värdegrunden betraktades som ett politiskt dokument utan egentlig verksamhetsförankring. Medarbetarna såg inte värdegrundens praktiska betydelse för deras yrkesutövning, då de i huvudsak agerade utifrån erfarenhet och sin egen etik och moral för samhället och medborgarnas bästa. Ledarna upplevde värdegrunden som ett strategiskt komplement till den juridiska ram som de inom uppdraget förhöll sig till. Medarbetarna betonade att ökade resurser och organisatoriskt stöd skulle motivera dem att agera efter värdegrunden, medan ledarna endast betonade organisatoriskt stöd.
|
2 |
Lägesbilder inom krishanteringsorganisationer : Att skapa mening i osäkra situationerKarlsson, Robin, Oscarsson, Olof January 2012 (has links)
Syftet med denna studie har varit att undersöka hur polismyndigheten och räddningstjänsten i Jämtlands län, som två krishanteringsorganisationer ser på begreppet lägesbild och vilka behov lägesbilden uppfyller, samt att undersöka meningsskapandet på individnivå som ligger till grund för skapandet av lägesbild. I studien har en kvalitativ forskningsmetod använts där data samlats in genom intervjuer och observationer. Utgångspunkten har varit en fenomenologisk ansats där syftet varit att undersöka ett fenomen på djupet. Till vår hjälp har vi haft ett teoretiskt ramverk som utgått ifrån symbolisk interaktionism med fokus på Karl E. Weicks (1995) meningsskapandeteori. Teorier om meningsskapande har använts för att kunna studera meningsskapandeprocessen som ligger till grund för hur individen skapar mening under upprättandet av lägesbilder. Resultatet visar att det inte finns en entydig och exakt bild av vad en lägesbild är och vilken definition en lägesbild ska ha. Det som var mest framträdande är att en lägesbild ska tydliggöra vad som hänt, händer i nuläget och ge en prognos över vad som kan komma att hända. I arbetet har det också konstaterats att en lägesbild främst upprättas för att kunna kontrollera resursbehovet. I studien har det också fastställts att den meningsskapandeprocess som sker vid skapandet av lägesbilder är förenat med ett antal meningsskapandeelement. Utifrån intervjupersonernas beskrivningar kunde samtliga av Weicks meningsskapandeelement kopplas till faktorer som bidrar till skapandet. De faktorer som var mest framträdande är att besitta erfarenhet som möjliggör en reflektion på tidigare händelser samt att kunna inhämta och bearbeta information i syftet att sortera ut information som bäst klargör situationen. Dessa faktorer bygger på ett meningsskapande som Weick kallar för retrospektiv och utvalda signaler och är två av de sju grundelementen för meningsskapande. Slutligen har det fastställts att meningsskapandeprocessen som sker inte har någon tydlig början eller slut utan är en ständigt pågående del, i enlighet med lägesbilden som inte kan ses som en produkt utan en föränderlig process. / Multiorganisatorisk samverkan vid ordinära kriser
|
3 |
"Köper du sex i Halmstad, då får du räkna med att åka dit" : Polismyndigheten i Halmstad kommuns arbete mot prostitutionDahlström, Gissella, Skytt, Maria January 2021 (has links)
The aim of this study was to analyze the common work against prostitution by The Police Authority in Halmstad Municipality. The study is called “If you buy sex in Halmstad, then you can count on getting caught” - Police authorities in Halmstad municipality´s work against prostitution. An in-depth study of the aim is implemented through police conversations and interrogations with foreign prostitutes. The three formulated questions are as follows: 1) What are the Police Authority’s views of the extent of prostitution? 2) How does the Police Authority work against prostitution? 3) How does the police converse and interrogate foreign prostituted women? The theoretical framework of the study is composed by Talcott Parsons structural functionalism AGIL model with the ability to detect problems within organizations goal attainments. Michel Foucault's theory of power that consists of productive power, power of resistance and governmentality has been used in the study to analyze the police’s interrogation. An intersectional perspective has clarified the importance of gender in police interrogations. The empirical data contains eight police participants with different assignments. An hermeneutic method with qualitative research has contributed to the empirical data. The result of the study show that The Police Authority in Halmstad fulfill the goal attainment by finding prostitution and prosecute sex buyers. The police experience that converse with foreign prostituted women are problematic and difficult because of the women's routine behavior in interrogations. It induces difficulties in further investigation against Prostitution and Trafficking.
|
4 |
Myndigheters samverkan gällande LUL : En fallstudie av socialtjänsten, polismyndigheten och åklagarmyndighetens samverkansprocess i arbetet med unga lagöverträdareSvensson, Linn January 2010 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen var att undersöka hur samverkansarbetet mellan socialtjänsten, polismyndigheten och åklagarmyndigheten fungerade gällande arbetet med unga lagöverträdare. Uppsatsens utgångspunkt var utifrån en fallstudie inom den kvalitativa metoden. Intervjuer utfördes med representanter inom myndigheterna som medförde till en förståelse i ämnet och analyserades sedan med tidigare forskning. Resultatet visade att myndigheterna var nöjda med samverkansprocessen, även om vissa delar i processen kunde ha utvecklats till det bättre. Den tidigare forskningen framhöll att detta inte fungerade mellan myndigheterna samt att utredningarna enligt § 31 LUL hade brister. Respondenterna inom den intervjuade socialtjänsten utförde inte så många utredningar vid det tillfälle då intervjuerna utfördes. Under intervjuerna framkom även att respondenterna inom myndigheterna inte ansåg att sekretesslagstiftningen alltid medförde problem vid samverkan med utomstående myndigheter, samtidigt som det ibland förekom problematiseringar.<strong></strong></p>
|
5 |
Myndigheters samverkan gällande LUL : En fallstudie av socialtjänsten, polismyndigheten och åklagarmyndighetens samverkansprocess i arbetet med unga lagöverträdareSvensson, Linn January 2010 (has links)
Syftet med uppsatsen var att undersöka hur samverkansarbetet mellan socialtjänsten, polismyndigheten och åklagarmyndigheten fungerade gällande arbetet med unga lagöverträdare. Uppsatsens utgångspunkt var utifrån en fallstudie inom den kvalitativa metoden. Intervjuer utfördes med representanter inom myndigheterna som medförde till en förståelse i ämnet och analyserades sedan med tidigare forskning. Resultatet visade att myndigheterna var nöjda med samverkansprocessen, även om vissa delar i processen kunde ha utvecklats till det bättre. Den tidigare forskningen framhöll att detta inte fungerade mellan myndigheterna samt att utredningarna enligt § 31 LUL hade brister. Respondenterna inom den intervjuade socialtjänsten utförde inte så många utredningar vid det tillfälle då intervjuerna utfördes. Under intervjuerna framkom även att respondenterna inom myndigheterna inte ansåg att sekretesslagstiftningen alltid medförde problem vid samverkan med utomstående myndigheter, samtidigt som det ibland förekom problematiseringar.
|
6 |
"En legitim oenighet inom Polismyndigheten?" : En kvalitativ studie av maktrelationer utifrån myndighetens omorganisationWalter, Marie, Solgård, Simon January 2017 (has links)
Uppsatsen analyserar maktrelationen mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationer hos Polismyndigheten i samband med myndighetens omorganisation 2015. De teoretiska utgångspunkterna i studien är makt och legitimitet. Studiens frågeställningar är: Hur har arbetsgivaren och arbetstagarorganisationernas maktförhållande förändrats i samband med omorganisationen utifrån chefsrekryteringarna? Vilken påverkan tillskrivs förändrade maktrelationer mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna för organisationen, sett utifrån chefsrekryteringarna? Empirin bestod av textmaterial inhämtat från publicerade källor och en egen datainsamling bestående av semistrukturerade intervjuer med representanter från tre arbetstagarorganisationer. I studien uppstod ett bortfall i form av en arbetstagarorganisation samt arbetsgivaren. Materialet analyserades genom en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet tyder på att de nya riktlinjerna för bemanning, uppsägning av samverkansavtal och betoningen av MBL - Medbestämmandelagen förändrat maktrelationen genom ett minskat inflytande över rekryteringsprocessen för arbetstagarorganisationerna. Sammantaget är slutsatsen att det kan påverka organisationen genom en ökad oenighet mellan parterna och resultera i ett ökat antal utköp och tvister. Omstruktureringar såsom en myndighets omorganisation kan förändra maktrelationer och få konsekvenser för organisationen i sin helhet.
|
7 |
Förtroendet för polisen i Västra Götaland : Ett förtroende tar vanligtvis lång tid att bygga upp men ett förtroende kan fallera på några sekunder / The public trust in police in Västra Götaland : A trust generally takes a long time to build, but trust can destroy in a few secondsNilsen, Max Filip, Värnström, Felix January 2021 (has links)
The purpose with this essay was to investigate whether citizens' trust in the police in the Västra Götaland region is high or low and to investigate why this is. This makes it possible with the help of secondary data retrieved from the SOM institute. And for this to be as good as possible we use a quantitative method. After that we tested our four variables using a Chisquare test. Thereafter to investigate further we performed Kendall’s tau_b to be tested on the variables that we would like to see correlation for. We can state that there is a connection between degree of education and trust in the police as well as gender and trust in the police. There is also a connection between the age-groups and high trust in the police. We then compare our results with Putnam's and Rothstein's theories and previous research on the subject of trust in the police.
|
8 |
Betydelsen av samverkan, en utvärderingsstudie av samverkansavtalet mellan Vetlanda kommun och polismyndigheten i JönköpingSalic, Mahir, Sandin, Jonathan January 2015 (has links)
Syftet med denna studie var att se om samverkansavtalet mellan Vetlanda kommun och Polismyndigheten i Jönköpings län har lett till en minskad brottslighet. Genom granskning av statistik visade utvärderingen att samverkan mellan kommun och polis är en central brottspreventiv åtgärd. Rent generellt har totalt antal brott i Vetlanda kommun minskat, men inte inom de tre av fyra huvudområden som fokusen låg på. / The purpose of this study was to evaluate the cooperation agreement between Vetlanda municipality and the police in Jönköping to see if it has led to a reduction in crime. Through different statistical examinations the evaluation shows that cooperation between Vetlanda municipality and the police in Jönköping is an important arrangement for crime prevention. Overall the total number of crimes in Vetlanda municipality has decreased, but not in the three of four main areas we have focused on.
|
9 |
Maktrelationer inom Polismyndigheten : En kvantitativ studie om upplevelse av osynliga maktrelationer inom Sveriges Polismyndighet / Power relationships in the police authority : A quantitative study about experiences of invisible power relationships in the Swedish Police AuthorityLinde, Caroline, Nyman, Cassandra January 2020 (has links)
Polismyndigheten har i årtionden präglats av en machokultur och även om synen på kön och könsidentitet förändrats med tiden påvisar studien att den gamla kulturen lever kvar. Myndigheten har en tydlig hierarkisk styrning med strikta regler och förhållningssätt, men som i alla organisationer förekommer informella osynliga maktrelationer även här. Syftet med denna studie är att undersöka om skillnader finns i upplevelse av osynliga maktrelationer till följd av könsidentitet alternativt ålder samt undersöka samband. Studiens teoretiska utgångspunkter är den institutionella makten, det kulturella perspektivet samt fyra härskartekniker som utgör grunden, för att undersöka skillnader i upplevelse av osynliga maktrelationer. Till hjälp har tre forskningsfrågor med tillhörande noll- samt alternativa hypoteser formulerats. Studien utgår från en kvantitativ metod där en enkät förmedlades till medarbetare inom Polismyndigheten, vidare genomfördes en kompletterande intervju för att erhålla djupare förståelse för det kvantitativa resultatets utfall. Resultatet visar en markant skillnad mellan kvinnor och mäns upplevelser, dock inte mellan olika åldersgrupper. Vidare visar resultatet ett signifikant samband mellan kvinnor och osynliga maktrelationer, men eftersom urvalet är litet i förhållande till myndigheten går resultatet inte generalisera till populationen och vidare forskning bör ske för att kunna dra generella slutsatser. / For decades the Police Authority has been characterized by a macho culture, and although the perception on sex and gender identity has changed over time, the study shows that the old culture still lives on. The authority has an obvious hierarchical governance with strict rules and approaches, but as in all organizations, informal invisible power relationships exist here as well. The purpose of this study is to examine whether differences exist in the perception of invisible power relationships as a result of gender identity or age, and to investigate -relationships. The theoretical starting points of this study are institutional power, the cultural perspective and four suppression techniques are the basis for exploring differences in the perception of invisible power relationships. To help, three research questions and associated hypotheses have been formulated. The study is based on a quantitative method in which a questionnaire was communicated to employees within the Police Authority, and a supplementary interview was conducted to gain a deeper understanding of the outcome of the quantitative result. The results continue to show a significant connection between women and invisible power relationships, but since the selection is small in relation to the authority, the result does not generalize to the population and further research should be done in order to be able to draw general conclusions.
|
10 |
Samverkan i ärenden med våld i nära relationer : Socialsekreterares och polisers erfarenheter / : Cooperation in cases of violence in close relationships – Experiences from social workers and police investigatorsAljebouri, Sally January 2019 (has links)
Syftet med studien var att undersöka socialsekreterares och polisers upplevelser och erfarenheter av samverkan mellan dessa två myndigheter vid mäns våld mot kvinnor och barn i nära relation. Metoden som användes var en kvalitativ med semistrukturerade intervjuer. Tre socialsekreterare inom socialtjänsten samt två utredare inom polisen har intervjuats. Samverkan användes som teoretisk tolkningsram. Resultatet visade att samverkan uppfattas som mer omfattande och strukturerad när barn finns med i bilden, jämfört med våldsutsatta kvinnor utan barn och att olika arbetssätt, rutiner, sekretessbestämmelser, resursbrist och tidsbrist påverkar samverkan. Resultatet visade också att personliga relationer påverkar samverkan och att det finns kunskap och medvetenhet kring våld i nära relationer hos båda myndigheterna. Samverkan mellan socialtjänsten och polisen är nödvändig eftersom den bidrar till att hjälpa de våldsutsatta kvinnor och barn till att få det hjälp och stöd de behöver. / The purpose of this study was to investigate social workers and police investigators perceptions and experiences of cooperation between the two authorities in cases of violence against women and children by men in a close relationship. The method used was qualitative with semi-structured interviews. Three social workers in the social services and two police investigators were interviewed. Cooperation was used as a theoretical frame. The result showed that cooperation is perceived as more extensive and structured when children are involved, compared to when women without children are abused. Collaboration is affected by different work methods, procedures, rules of confidentiality, lack of resources and time. Results showed further that personal relationships affect cooperation and there is knowledge and awareness of violence in close relationships in both authorities. Cooperation between social services and the police is necessary and contributes to help abused women and children to get the support they need.
|
Page generated in 0.0502 seconds