Spelling suggestions: "subject:"sociokulturella perspektivet"" "subject:"sociokullturella perspektivet""
131 |
''Man behöver inte kunna läsa och skriva för att kunna lyssna'' : En kvalitativ studie om F–3 lärares arbete med högläsningNorrström, Frida, Fräki, Evelin January 2024 (has links)
I denna kvalitativa studie har F–3 lärares arbetssätt med högläsning studerats. Syftet med studien var att skapa en djupare förståelse för hur lärare kan integrera högläsning i undervisningen, samt på vilka sätt lärare kan arbeta med högläsning för att främja elevernas hörförståelse. Studiens teoretiska bakgrund bygger på det sociokulturella perspektivet på lärande, vilket betonar att kunskap konstrueras genom social interaktion. Undersökningen har genomförts genom användning av semistrukturerade intervjuer där tio informanter har deltagit. Resultatet visar att lärarna aktivt integrerar högläsning i sin undervisning för att främja elevernas hörförståelse. Genom användning av olika pedagogiska strategier såsom att ställa frågor innan, under och efter högläsningen, strävar lärarna efter att säkerställa elevernas förståelse av textinnehållet. Dessutom visar resultaten att lärarna använder flera metoder för att väcka elevernas intresse för högläsning.
|
132 |
Grundskolelärares syn på sitt arbete för att få elever att våga talaJonsson, Olivia, Söderström, Maria January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur sex verksamma lärare i årskurs 1–3 ser på sitt arbete för att elever ska våga tala i klassrummet och hur de arbetar för att stötta elever till att våga tala. Utifrån syftet har vi använt oss av tre frågeställningar: Vilka strategier rapporterar lärare att de använder för att få eleverna att våga tala i klassrummet? Kan klassrumsklimatet påverka elevernas förmåga att våga tala inför varandra? Vilken plats ges förmågan tala i lärarnas undervisningsplanering? Den tidigare forskningen belyser hur klassrumsklimatet, trygghet och relationer påverkar elevernas förmåga att våga tala. I studien beskrivs även betydelsen av lärares arbete och syn på att utveckla elevernas förmåga att tala. Teoretisk bakgrund för studien är det sociokulturella perspektivet och pragmatismens Learning by doing-modell. Materialinsamlingsmetoden utgörs av kvalitativa intervjuer med sex verksamma lärare samt ett observationstillfälle. Resultatet av studien visar att lärarna har en viktig roll för att stötta eleverna och arbetar med olika strategier för att eleverna ska bli trygga och våga tala i klassrummet. Resultatet visar också att lärare planerar in förmågan tala i undervisningen på ett varierat sätt.
|
133 |
Aktivitetsarmbandet som redskap för lärande : En studie om hälsa och lärande i nätgemenskapen Garmin connectWikström Sjöswärdh, Isabella, Olsson, Emelie January 2015 (has links)
Syfte - Syftet med studien är att bidra med förståelse av hur användare av aktivitetsarmbandoch tillhörande nätforum tillsammans konstruerar en lärmiljö och i så fall på vilka sätt dettakan erfaras hälsofrämjande.Teoretisk referensram - Den teoretiska referensramen tar upp de pedagogiska perspektivsom framträdde ur det empiriska materialet. Studien behandlar följande perspektiv: detsociokulturella perspektivet, Zone of proximal development, health literacy, Communities ofpractice och healthism.Metod - Studien har en livsvärldsfenomenologisk metodansats där datainsamlingengenomfördes genom två tillvägagångssätt. Författarna agerade studiesubjekt genom attanvända aktivitetsarmband och forum för att få tillgång till deltagarnas regionala livsvärld. Envirtuell grupp skapades på nätforumet Garmin connect där diskussioner fördes mellandeltagare och författare. Urvalet bestod av 8 personer från Sverige, Storbritannien, Brasilienoch USA.Resultat - Health literacy visade sig vara av vikt för att på ett optimalt sätt tillgodogöra sigaktivitetsarmbandets data. Lärandeprocesser skedde genom samspel och interaktion inätforumet. Hälsofrämjande effekter med armband och forum kunde urskiljas i form av högrefysisk aktivitetsnivå, motivation, inspiration och glädje. Potentiellt hälsoskadliga effekteridentifierades i överaktivitet och övertro på armbandet.Slutsats - Dagens selftracking-verktyg är ofta tekniskt avancerade men pedagogiskt mindregenomtänkta. Broar bör byggas mellan selftracking-verktygen och de pedagogiska processersom sker i användarna som brukar dem. / Aim - The aim of this study is to contribute to the understanding in which users of activitytrackers and the connected netforum together construate a learning environment and if and inwhat ways this can be perceived as health promoting.Theoretical framework - The theoretical framework presents the pedagogical perspectiveswhich appeared in the empiric material. The study adresses the following theories andperspectives: the sociocutural perspective, Zone of proximal development, health literacy,Communitites of practice and healthism.Method - The study has a lifeworld phenomenological method. The data collection wascompleted in two different methods. The writers used the activity tracker and net forum togain access to the users life world. A virtual discussion group was created where particapantsand the writers discussed the activity tracker and net forum. Selection: 8 participants fromSweden, Great Britain, Brazil and USA.Result - Health literacy proved to be significant when interpreting the data from the activitytracker. Learning processes occured in the net forum through interaction. Health promotingfactors like increased physical activity level, motivation, inspiration and joy were found bothregarding activity tracker and netforum. Potentially harmful effects on health were found,hyperactivity and an over-reliance to the actvity tracker.Conclusion - Todays selftracking tools are often technically advanced but pedagogicallyinsufficient. Bridges should be built between selftracking tools and the pedagogical processeswhich occur within the individuals using these tools.
|
134 |
Skönlitteratur i undervisningen : En studie gjord på lärares användning och elevers tankar kring skönlitteratur i undervisningenWallberg, Ulrika, Andersson, Anna January 2018 (has links)
Vi har valt att undersöka hur skönlitteratur används i undervisningen då vi anser att skönlitteratur kan utveckla lärandet och användas i många olika aspekter i undervisningen. Vårt gemensamma intresse av skönlitteratur skapade tanken att se hur det används i klassrummet. Målet var att få en insikt i hur skönlitteraturen används i undervisningen och få lärarnas samt elevernas tankar kring ämnet och hur de överensstämmer. För att få informationen om detta gjordes kvalitativa intervjuer med åtta lärare, en skolbibliotekarie och hundra elever. Resultaten visar hur lärarna arbetar kring skönlitteratur och även deras syn på hur den skulle kunna användas. Även elevernas tankar kring skönlitteratur i både undervisning och hemmamiljö sammanställdes. Analysen av resultaten visar att skönlitteratur används i ämnet svenska och att det då är störst fokus på högläsning. Eleverna ser till största del positivt på skönlitteratur och vill ha mer av det i undervisningen. Lärarna menar att de skulle vilja använda skönlitteratur mycket mer men att det framförallt är tidsbrist som hindrar dem. / We chose to examine how fictional literature is used in education because we believe that fictional literature can aid learning and be used in many different aspects of education. We share a mutual interest in fictional literature and wanted to see how it is being used in the classrooms. The goal was to gain insight into how teachers, as well as students, are using fictional literature, their thoughts about the subject, and if the teacher´s and student´s views correspond. To gain this information we chose to conduct qualitative interviews with eight teachers, one librarian, and one hundred students. The results show how the teachers implement fictional literature in their education, as well as their view on how it could be used further. We also compiled information from the students in regard to both using fictional literature in the classroom as well as how they use it at home. The analysis show that fictional literature is used when learning Swedish and that the focus is on reading aloud. The students mostly view fictional literature positively and would like to see more of it in their learning. The teachers reported that they would like to use it more as well, but that lack of time prevents them from doing so.
|
135 |
Eleven hänger med på det som görs och så får vi se vad det blir av det… : Grundskollärares upplevelser och erfarenheter av att undervisa integrerade grundsärskoleelever i grundskolan.Bäckström, Carina, Ziethén Granlund, Isa January 2018 (has links)
Syftet med studien är att beskriva och analysera grundskollärares upplevelser och erfarenheter av hur grundskollärare lyckas inkludera elever som läser efter grundsärskolans läroplan i en grundskoleklass utifrån följande forskningsfrågor. Vilka utmaningar upplever grundskolläraren det finns med att undervisa utifrån två läroplaner? Hur genomför och planerar grundskolläraren undervisning för den integrerade grundsärskoleeleven på individ, grupp och skolnivå? Vilka möjligheter och hinder upplever grundskolläraren att det finns med integrerade grundsärskoleelever i grundskolan? För att nå syftet i denna studie är tolv kvalitativa intervjuer genomförda med grundskollärare som undervisar en grundsärskoleintegrerad elev inom årskurserna 1-6. Studiens teoretiska utgångspunkt är Nilholm och Göranssons (2013) tre definitioner på inkludering: den gemenskapsorienterade definitionen, den individorienterade definitionen samt den placeringsorienterade definitionen. Examensförordningen tydliggör att specialläraren bland annat ska ha kunskaper och färdigheter för att handleda och stötta kollegor i deras arbete kring grundsärskoleintegrerade elever. Studiens resultat visar att arbetet varierar hur grundskollärare arbetar med grundsärskoleintegrerade elever i grundskolan. Den största oron hos studiens forskningspersoner är ängslan och frustration över att tiden inte räcker till att planera undervisningen för den grundsärskoleintegrerade eleven. Det framkommer av studiens resultat att de integrerade grundsärskoleelever oftast är lokalintegrerad utanför klassrummet. Studien beskriver även forskningspersonernas upplevelser av möjligheter respektive hinder med att undervisa grundsärskoleintegrerade elever i grundskolan. / The purpose of this study is to describe and analyze elementary school teachers' experiences including students studying the special needs curriculum in their own class, based on the following research questions. What challenges do elementary school teacher have integrating the two curriculums in one class? How does the elementary school teacher implement and plan lessons for the integrated special need pupils on an individual, group and school level? What opportunities and obstacles do elementary school teacher experience with a special needs pupil in an integrated class? To achieve the purpose of our study, we have conducted qualitative interviews with elementary school teachers who teach at a basic school for grades 1-6. As a theoretical point of departure, we have chosen to use Nilholm and Göranssons (2013) three definitions of inclusion; the community-oriented definition, the individual-oriented definition and the investment-oriented definition. The degree regulation clarifies special needs teachers with a focus on developmental disorder. The specialist teacher must, among other things, have the skills to guide and support colleagues in their work around special needs pupils that have been included in the classroom. The study's results show that work varies over how elementary school teachers work with students following the rules of the basic school law. The biggest concern of the study's research is the teachers’ anxiety and frustration that time is not enough to plan lessons for the special needs pupil. It is apparent from the study result that special needs pupils are still locally included outside the classroom. The study also describes the researchers' experiences of opportunities and obstacles to teach special need pupils in elementary school.
|
136 |
Handskrift och maskinskrift i lågstadiet : Lågstadieslärares val av inlärningsmetoder för handskrift och maskinskrift / Handwriting and computer writing in primary school : Primary school teachers' choice of acqusitions of handwriting and computer writingHugosson, Anna January 2017 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda ut på hur lågstadielärare ser på den digitaliserade skriftspråksutvecklingen i skolan samt hur pedagoger undervisar skriftspråket. Samhället som vi människor lever i idag har blivit alltmer digitaliserat och skolan har naturligen följt med i denna digitala utveckling. Datorer och surfplattor är ett vanligt förekommande verktyg i skolor, även om tillgången till dessa verktyg ser olika ut i olika skolor. Studien har sin utgångspunkt utifrån det sociokulturella och pragmatiska perspektivet. Undersökningen genomförs med hjälp av enkät som riktas till pedagoger som arbetar i lågstadiet. Resultatet av studien visar att lärarna är positiva till den digitala skriftspråksutveckling. Det beror på dels på att maskinskriften är ett enkelt verktyg i samband med textbearbetning och dels för att lärarens fokus läggs mer på innehållet än formalia. Resultatet visar även vikten av att bevara handskriften då flera sinnen används vilket underlättar för skrivinlärningen. Lärarna arbetar med skrivinlärning på olika sätt. Några lärare använder en eller flera kända metoder, medan andra har sitt eget sätt att arbeta med skrivinlärning. / The purpose of this study is to find out how teachers in primary schools percieve the digitizied writing development in school and how they teach pupils to write. Our society has been digitized and naturally so has the school. Computers and tablets are a common equipment in schools, even though acess to these tools differs in Swedish schools. The study is based on a socio-cultural and a pragmatic persepective. The study is conducted by using surveys aims at teachers working in the lower secondary school. The result of the study shows that teachers are positive to the digitized writing development. The main reasons are that the computer is a simple tool to edit texts and the teachers´ focus is mainly on the content than the formalities. The result also shows that serveral parts of the brain are being used in handwriting which simplify the writing acquisition. The teachers are working differently with writing acquisition. Some are using one or many famous methods and some has their own way to teach writing acquisition.
|
137 |
Handskrift och maskinskrift i lågstadiet : Lågstadielärares val av inlärningsmetoder för handskrift och maskinskrift / Handwriting and computer writing in primary school : Primary school teachers’ choice of acquisition of handwriting and computer writingHugosson, Anna January 2017 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på hur lågstadielärare ser på den digitaliserade skriftspråksutvecklingen i skolan samt hur pedagoger undervisar skriftspråket. Samhället som vi människor lever i idag har blivit alltmer digitaliserat och skolan har naturligen följt med i denna digitala utveckling. Datorer och surfplattor är ett vanligt förekommande verktyg i skolor, även om tillgången till dessa verktyg ser olika ut i olika skolor. Studien tar sin utgångspunkt utifrån det sociokulturella och det pragmatiska perspektivet. Undersökningen genomförs med hjälp av enkät som riktas till pedagoger som arbetar i lågstadiet. Resultatet av studien visar att lärarna är positiva till den digitala skriftspråksutvecklingen. Det beror dels på att maskinskriften är ett enkelt verktyg i samband med textbearbetning och dels för att lärarens fokus läggs mer på innehållet än formalia. Resultatet visar även vikten av att bevara handskriften då flera sinnen används vilket underlättar för skrivinlärningen. Lärarna arbetar med skrivinlärning på olika sätt. Några lärare använder en eller flera kända metoder, medan andra har sitt eget sätt att arbeta med skrivinlärningen. / The purpose of this study is to find out how teachers in primary schools perceive the digitized writing development in school and how they teach pupils to write. Our society has been digitized and naturally so has the school. Computers and tablets are a common equipment in schools, even though access to these tools differs in Swedish schools. The study is based on a socio-cultural and a pragmatic perspective. The study is conducted by using surveys aims at teachers working in the lower secondary school. The result of the study shows that teachers are positive to the digitized writing development. The main reasons are that the computer is a simple tool to edit the text and the teachers´ focus is mainly on the content than the formalities. The result also shows that several parts of the brain are being used in handwriting which simplify the writing acquisition. The teachers are working differently with writing acquisition. Some are using one or many famous methods and some has their own way to teach writing acquisition.
|
138 |
Barn i behov av särskilt stöd i lek i förskolan : En kvalitativ studie om lekstöd ur pedagogperspektiv / Children with play difficulties in preschool : A qualitative study on the basis of preschool teachers experiencesMontazer Mahjoub, Mahsa, Perez Moreno, Benjamin January 2021 (has links)
Syfte: Studiens syfte är att belysa hur pedagogerna beskriver sitt arbete för att stödja barn med leksvårigheter genom att, bland annat, skapa en stimulerande lekmiljö.Metod: För att besvara studiens frågeställningar genomfördes åtta kvalitativa intervjuer, med informanter från olika förskolor i storstaden. Den insamlade empirin analyserades därefter utifrån studiens teoretiska perspektiv, det sociokulturella perspektivet.Resultat och slutsats: Studiens resultat indikerar att de yrkesverksamma pedagogerna är positiva i att stödja barn i sitt lekande. De hade även skiftande uppfattningar om orsakerna bakom barnens leksvårigheter såsom ogynnsam lekmiljö, blyghet, otrygghet och att pedagogerna själva inte deltar i leken. Resultatet talar även för att bristande samarbete mellan förskolan och hemmet samt verksamhetens utbud kan ha en påverkan i barnens förutsättningar i lek. Likaså kan pedagogernas förhållningssätt ha betydelse för barnens lekutveckling.
|
139 |
Hur individanpassas undervisningen för de starka eleverna i matematik? En kvalitativ intervjustudieFallström, jenifer, Berggren, Sara January 2021 (has links)
Enligt Skollagen (SFS 2010:800) har alla elever rätt till en likvärdig och meningsfull utbildning. Det innebär att varje elev, oavsett fallenhet eller svårighet i undervisning har rätt till vägledning och stimulans för att nå längre i sin kunskapsutveckling. Elever som anses starka ska få individanpassad undervisning som utmanar eleverna utifrån deras kunskaper och förutsättningar. Men finns det risker med att denna rättighet, som borde vara en självklarhet, inte uppfylls av skolors verksamhet? Denna kvalitativa intervjustudie syftar till att undersöka och ge exempel på hur rektorer och lärare stödjer starka elever i matematik utifrån skolans uppdrag och ansvar. Intervjustudien grundar sig i det sociokulturella perspektivet och utgår från frågeställningarna: Hur planerar och genomför skolor arbetet med de starka eleverna i matematik? och Hur kan lärare i F-3 arbeta för att ge starka elever i matematik ledning och stimulans att nå längre i sin kunskapsutveckling? Studien visar att skolor saknar strategier på hur lärare kan hjälpa starka elever på bästa sätt, vilket kan medföra att denna elevgrupp blir sittandes i väntan på resterande elever. Uppdraget och ansvaret att anpassa undervisningen ligger idag hos läraren, ett ansvar som borde ligga på verksamheten eller hos regeringen. Studien lyfter dock ett arbetssätt för att individanpassa undervisning för starka elever i skolans ämnen. Detta arbetssätt innefattar en accelererande och berikande undervisning där eleven även får coachning och stöd genom hela sin skolgång för att få möjlighet att utvecklas så långt som möjligt. / Abstract According to Skollagen (SFS 2010:800), every student has the right to an equal and meaningful education. It means that regardless if the students have easy to learn or have learning difficulties, they have the right of guidance and stimulation to grow in their knowledge development. Students that are considered as strong learners must receive individualized education that challenges the students based on their individual needs. The question is if this right, that should be obvious, really is fulfilled in the schools´ education? This qualitative interview study aims to investigate and give examples of how principals and teachers support strong students in mathematics based on the school's assignment and responsibilities. The interview study is based on Vygotskijs’ socio-cultural perspective and assume the questions: How do schools plan and implement the work with the strong students in mathematics? and How can teachers in F-3 work to give strong students in mathematics guidance and stimulus to reach further in their knowledge development? The study indicates that schools lack strategies on how teachers can help strong students in the optimal way, which can implicate that this group of students is held back because of the remaining students. The assignment and responsibility to adapt the teaching today lies with the teacher, a responsibility that should lie with the organization or with the government. However, the study accents a way of working to individualize teaching for strong students in school courses. This approach includes an accelerating and enriching teaching where the students also receives coaching and support through the years in primary school to have the opportunity to develop in knowledge as far as possible. Key words:
|
140 |
Metoder vid högläsning som påverkar elevers språkutveckling : En intervjustudie med fem verksamma lärare / Methods of reading aloud that affect pupils language developmantAndrén, Amanda January 2020 (has links)
För att eleverna ska utveckla språket och ordförrådet samt förstå det lästa är högläsning med språkutvecklande strategier en bra metod. Syftet med studien är att undersöka hur lärare i årskurs 1–3 upplever att de arbetar med högläsning av skönlitteratur och hur de anser att deras arbete utvecklar elevens ordförråd och språkutveckling. Undersökningens teoretiska utgångspunkt utgår från det sociokulturella perspektivet. Vilket innebär ett lärande där interaktionen mellan människor är det viktigaste redskapet för att lärande ska kunna ske. En intervjustudie genomfördes med fem legitimerade svensklärare som undervisar på lågstadiet. Resultatet visar att samtliga lärare anser sig använda högläsning i sin undervisning, för att främja elevers språkutveckling och ordförråd. Alla fem lärarna framhåller att de använder sig av en eller flera språkutvecklande metoder, de metoder som framkom var En läsande klass och Reading to Learn. Dessa metoder används på olika sätt beroende på syfte, och lärarna framhåller att de också inspireras av metoderna för att utveckla dem till ett eget arbetssätt. Lärarna upplever att högläsning av skönlitteratur bidrar till positiva effekter på elevernas ordförråd och språkutveckling. / Reading aloud with language development strategies is a method to develop pupils language and vocabulary, as well as to understand the read text. The object of this study is to examine how teachers experience reading fiction aloud for pupils, and how their work develops the vocabulary and language development of their pupils. The theoretical approach of the study is based on the socio-cultural perspective. Meaning that the interaction between people are the most important tool for learning. An interview study was conducted with five legitimized teachers of the Swedish language who teach at the lower level, grade 1-3. The result shows that all teachers say that they are reading aloud as part of their teaching. All five teachers stress that they are using one or more language development methods, the methods that emerged were “En Läsande Klass” and “Reading to Learn”. These methods are used in different ways depending on the purpose, and the teachers point out that they are often taking bits and pieces from them to develop and use in their teaching. The teachers experience that reading fiction aloud are contributing factors for the pupils development of vocabulary and language development.
|
Page generated in 0.0983 seconds