Spelling suggestions: "subject:"svenskämnet"" "subject:"svenskämnets""
121 |
Relevant återkoppling : Elevperspektiv på hur återkoppling verkar kunskapshöjande. / Relevant feedback : Student perspective on how feedback increases knowledge.Törnerhag, Ivana January 2022 (has links)
The study focuses on students' experiences of feedback and the purpose is to give teachers a better basis for providing relevant feedback that is useful for students to increase their learning. The study is based on qualitative methods where semi-structured interviews have been used to study the problem of what students consider to be relevant feedback and to answer the questions. Central to the study is the student perspective where students can give their views on feedback. Through semi-structured interviews, students in primary and secondary school have been able to give their views on how they would like their feedback to be conveyed so that they will see it as relevant. The results show that good feedback, which develops students' learning, begins with good communication and is performed in a classroom climate that creates a willingness in students to take on feedback. In addition, the feedback is designed in such a way that all students have a full understanding of the task and the process that will lead to a result. Regardless of whether the feedback takes place only at a task level, it is important that the students have a willingness to take on the feedback. This will be developed through good communication between the student and the person who will help them reach the next state of knowledge. / Studien fokuserar på elevers erfarenheter och upplevelser av återkoppling och syftet är att gelärare ett bättre underlag för att ge relevant återkoppling som är användbar för elever ochverkar kunskapshöjande. Studien bygger på kvalitativa metoder där semistruktureradeintervjuer har används för att studera vad elever anser är relevant återkoppling samt attbesvara frågeställningarna. Det centrala i studien är elevperspektivet där eleverna får ge sinsyn på återkoppling.Genom semistrukturerade intervjuer har elever i grundskolan och gymnasiet fått ge sin syn påhur de skulle vilja ha sin återkoppling förmedlad för att de ska se den som relevant.Resultatet visar att en bra återkoppling, som är kunskapshöjande, börjar med en godkommunikation och ett klassrumsklimat som skapar en vilja hos eleverna att ta sig anåterkopplingen de får. Dessutom ska återkopplingen utformad på ett sådant sätt att alla eleverhar en full förståelse för uppgiften och processen som ska leda fram till ett resultat.Oavsett om återkoppling sker enbart på en uppgiftsnivå är det viktigt att eleverna ska ha envilja att ta sig an återkoppling. Viljan tas fram genom en god kommunikation mellan elevenoch den som ska hjälpa den nå till nästa kunskapsläge.
|
122 |
Svenskämnet i en tudelad skola: En kritisk analys av svenskämnet i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolanNilsson, Emilia January 2014 (has links)
2011 års gymnasiereform har inneburit stora förändringar för svenskämnet, bland annat genom förändringen av ämnets omfattning, som ökats på högskoleförberedande program samtidigt som den halverats på yrkesprogram. Utifrån en läroplansteoretisk ansats, med syfte att undersöka och diskutera svenskämnets förutsättningar, analyseras i föreliggande uppsats uttalade och outtalade idéer om svenskämnet i regeringens proposition 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan, den proposition som ligger till grund för reformen. Metoden som tillämpas är en kvalitativ textanalys, men analysen har även kvantitativa inslag där konceptionerna allmänutbildning och yrkesutbildning används som analyskategorier.Analysen visar att svenskämnet i propositionen explicit tillskrivs betydelse för de tre uppdrag som i propositionen framställs som gymnasieskolans huvuduppdrag; att ge en god grund för yrkeslivet, för fortsatta studier och för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Analysen visar dock att det svenskämne som impliceras i propositionen, genom att uppdraget att utbilda för ett aktivt deltagande i samhällslivet bortprioriteras till förmån för uppdraget att utbilda för yrkeslivet, istället är ett ämne som framför allt organiseras och motiveras som ett högskoleförberedande ämne, med relevans framför allt för elever på högskoleförberedande program.
|
123 |
Om fem svensklärares uppfattningar om svenskämnets och litteraturundervisningens syfte samt deras åsikter om en svensk litterär kanonNylander, Hanna January 2007 (has links)
Undersökningens resultat pekar på de flesta lärare är mot ett införande av en litterär kanon i svenskundervisningen, även om två lärare anser att en kanon skulle kunna vara något positivt under andra förutsättningar. Åsikterna skiljer sig emellertid åt, beroende på vilken uppfattning lärarna har på svenskämnet, litteraturundervisningen och på bildning och kulturarv. Vidare pekar undersökningen på att lärarna motsätter sig en litterär kanon, eftersom en litterär kanon inte är förenlig med de pedagogiska metoder som den sociokulturella inriktningen och det dialogiska klassrummet förespråkar. / Regarding the perceptions of five teachers in Swedish of teaching native language and literature and their opinions of a Swedish literary canon
|
124 |
Integrerad grammatik på gymnasietLindqvist, Daniel, Olsson, Petra January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur fyra gymnasielärare kan förhålla sig till undervisning i svensk grammatik. Den empiriska undersökningen genomfördes på två gymnasieskolor i södra Sverige och bestod av observation vid fyra tillfällen av de intervjuades lektioner och fyra intervjuer med lika många gymnasielärare. Resultatet för denna studie visar att grammatik integreras i ordinarie svenskundervisning i varierande utsträckning och att pedagogerna väljer att ibland synliggöra grammatiken för eleverna och ibland inte. Lärarna motiverade grammatikundervisningen utifrån lydelsen ”språkets bruk och byggnad” i Kursplanen för Svenska A, och de menade att grammatikundervisning kan vara språkutvecklande. Slutsatsen visar att tre av gymnasielärarna integrerar grammatik i den ordinarie undervisningen dock i varierande grad. Vidare kom vi fram till att det finns fyra sätt att integrera grammatik i undervisningen.
|
125 |
På tal om genre - En studie av genreförståelsen i svenskundervisningenBrånäs, Klara, Rudvall, Camilla January 2009 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur begreppen genre och texttyp används i gymnasieskolans nationella samt lokala styrdokument för kurserna svenska A och svenska B och att undersöka hur fem gymnasielärare i svenska tolkar begreppen och ser på begreppens roll i undervisning. Detta undersöks genom kvalitativa intervjuer med fem verksamma gymnasielärare i svenska samt genom textanalys av styrdokumenten: svenskämnets beskrivning, nationella kursplaner för svenska A och svenska B samt lokala arbetsplaner för samma kurser. Resultatet visar att lärarnas förståelse av begreppen genre och texttyp samt deras innebörd varierar vilket speglar forskningsläget. Lärarna har även en skiftande syn på huruvida begreppen är relevanta i undervisningen. En anledning till att genrekunskap anses väsentlig är att elever bör kunna förstå att olika texter har olika funktion. I motsats till detta menar vissa lärare att de inte arbetar med genre då det i stor utsträckning handlar om formaspekter och att de hellre fokuserar innehållet. När det gäller styrdokumenten används begreppen texttyp och genre men främst används varierande omskrivningar och exempel på texter. Vår slutsats är att tydliga definitioner, exempelvis i styrdokumenten, av hur begreppen genre och texttyp bör förstås i svenskämnet hade kunnat fungera som ett professionellt yrkesspråk som kan användas lärare emellan samt mellan lärare och elev.
|
126 |
Språklig medvetenhet i tal och tankeGullstrand, Josefin, Lagoun, Djamilla January 2010 (has links)
Linguistic awareness in speech and thought
|
127 |
Svenska: flera olika ämnen? Om tre svensklärares uppfattningar om innehåll och genomförande i svenska A på gymnasietFransson, Karl, Lovén, Maia January 2008 (has links)
Vårt examensarbete är en kvalitativ studie om tre lärare i Sydsveriges syn på svenska A, syn på svenska som ämne, hur de uppfattar att deras undervisning konkret ser ut; vad de prioriterar samt vad det är som påverkar deras val av innehåll. Examensarbetet bygger på intervjuer som vi placerar in i ett större sammanhang genom att koppla dem till tidigare forskning om olika syn på ämnet svenska. Undersökningens resultat korrelerar till stor del med tidigare forskning och visar på att det finns stora skillnader i hur svenskundervisningen i svenska A kan se ut idag. Vi har i vår intervju hittat belägg för att innehållet i kurserna kan påverkas av många olika faktorer där skolkulturen, lärarens kunskapssyn samt uppfattning om eleverna är de viktigaste.
|
128 |
Elevers känsla av svårigheter i svenskämnet / Students’ feelings of difficulties in the Swedish subjectHjelm, Nils-Petter January 2022 (has links)
Syfte med denna studie är att undersöka elevernas upplevelse om svårigheter inom svenskämnet, samt hur anpassningar påverkar eleverna och vilken roll lärarna har i undervisningen. De frågeställningar som behandlas i studien är följande: Vad är det eleverna uppfattar som svårt i svenskämnet? Hur ser eleverna på ett anpassat lektionsinnehåll i svenskämnet och vilka möjligheter ger det dem att utmanas i sin kunskapsutveckling? Vilken roll har den fysiska lärarens närvaro för eleverna i svenskundervisningen? Jag har valt att göra en empirisk studie med kvalitativa metoder i form av observation samt gruppintervjuer. Respondenterna är tolv till antalet och elever i 12-årsåldern. Undersökningen är genomförd på en kulturellt heterogen skola i Sverige. Det resultat som framkom genom bearbetning av materialet är att eleverna har svårt att definiera ämnet svenska, se syftet med uppgifterna samt hitta motivation till dessa. De väsentliga slutsatserna som uppkommer är att anpassningar effektiviserar eleverna, att det finns ett behov av “ordning och reda” samt att eleverna uppskattar anpassningarna. I resultatet framkommer att läraren är en viktig del i klassrummet, på grund av att lärarens uppgift är att stötta samt att utmana eleverna i kunskapsutveckling.
|
129 |
Skönlitteratur i undervisningenPalerbro, Simon, Wemmert, Anja January 2008 (has links)
Anledningen till vårt val av undersökningsområde är vårt gemensamma intresse för skönlitteratur som vi fått under utbildningens gång. Syftet med vårt arbete var att undersöka hur och varför pedagoger använder skönlitteratur i de samhällsorienterade ämnena och i svenskämnet samt vilken betydelse skönlitteraturen har för elevernas utveckling och lärande. För att få svar på våra frågeställningar har vi använt oss av kvalitativa intervjuer med sex pedagoger som använder skönlitteratur i undervisningen och undervisar i svenskämnet och i de samhällsorienterade ämnena i grundskolans tidigare år. Resultatet av intervjuerna visar att samtliga av de intervjuade pedagogerna ställer sig positiva till användning av skönlitteratur i undervisningen. Pedagogerna anser att skönlitteraturen kan nyttjas på olika sätt. Pedagogerna var eniga om att empatiskapandet genom skönlitteraturen var den största fördelen. Samtliga pedagogerna bearbetar skönlitteraturen genom boksamtal, dramatisering och skapande. Inom svenskämnet är det färdighetsträning och grammatisk träning som får störst utrymme. De svårigheter med att använda skönlitteratur som pedagogerna fann var att hitta skönlitteratur som passar alla elever och att det är dyrt att köpa in skönlitteratur. Sammanfattningsvis kan vi konstatera med denna undersökning som grund att skönlitteraturen kan spela en viktig roll för elevernas utveckling och lärande. / The choice of topic was influenced by our common interest for fictional literature which we obtained throughout the duration of our education. The aim of our work has been to investigate how and why educationalists use fictional literature within social and Swedish studies, and what influence fictional literature has on students’ learning and development. In order to answer this, we have conducted qualitative interviews with six educationalists that teach social and Swedish subjects in the earlier years of compulsory school, and also use fictional literature as part of their teaching methods. The results show that all educationalists support the use of fictional literature in children’s education, and they all agreed the main advantage of such usage was the feeling of compassion that such literature can create. All educationalists use fictional literature through discussions, dramatisation, and creation. Within Swedish studies, training skills and grammatical training were given the highest priority. The study also identified difficulties of using fictional literature which according to the educationalists derives from the complication of finding literature suitable for all children, together with the increase in cost for obtaining the literature. Finally, with this research we can conclude that fictional literature can play an important role for students’ development and learning.
|
130 |
Gymnasieelevers textvärldar i mötet med svenskundervisningens textvärldEk, Josefin, Maza, Soumia January 2009 (has links)
Syftet med undersökningen är att ta reda på vilken reda på vilka textvärldar några gymnasieelever rör sig i under sin fritid och de uppfattar relationen mellan dessa och skolans svenskundervisning. Det empiriska materialet samlades in på en praktisk gymnasieskola och det bestod av en enkätundersökning använd som screening-metod för efterföljande intervjuer med åtta elever. Resultatet visar att eleverna rör sig i många olika textvärldar på sin fritid, men att de tillmäter en stor del av dessa texter ringa kunskapsvärde och till följd härav menar de överlag att man inte bör integrera dessa texter i svenskundervisningen. Vår slutsats är att detta kan bero på samhällets och vuxenvärldens syn på vad som är bra respektive dålig text och att text som uppfattas som sann eller verklig tenderar att värderas högre ur ett kunskapsmässigt perspektiv. Vidare drog vi slutsatsen att det emellertid finns en vilja hos eleverna att lyfta in dokumentära inslag från fritidens textvärld i svenskundervisningen med anledning av att dessa anses besitta värdefull kunskap, då de värdesätter verklighetsbaserade texter högst.
|
Page generated in 0.0272 seconds