Spelling suggestions: "subject:"välfärdsteknik"" "subject:"välfärdsteknisk""
31 |
Välvärdsteknik inom äldreomsorgen : Medarbetarinvolvering i produktutvecklingsprocessen av digitala hjälpmedel inom äldreomsorgen / Welfare technology in elderly care : Co-worker involvement in the product development process for digital aids within elderly careJakobsson, Emma, Veillas, Emeline January 2023 (has links)
Sveriges äldre befolkning har ökat under de senaste åren och förväntas fortsätta stiga, samtidigt växer trenden mot digitalisering inom äldreomsorgen för att kunna tackla den ökande belastningen inom sektorn. Digitala hjälpmedel anses kunna underlätta för personal inom äldreomsorgen och skapa en mer hållbar omsorg. Användarinvolvering i produktutvecklingsprocessen av sådana hjälpmedel kan bidra till att erhålla ett så gynnsamt och effektivt hjälpmedel som möjligt. Syftet med studien är att undersöka om, hur och i så fall när medarbetare involveras iproduktutvecklingsprocessen av digitala hjälpmedel inom äldreomsorgen, samt vilka effekter involvering medför. Avsikten är även att analysera hur digitala hjälpmedel påverkar medarbetarna samt den omsorg som erbjuds. Grunden till studien utgörs av en teoretisk referensram, där kunskap inom produktutvecklingsprocesser, användarinvolvering, äldreomsorgens organisation och digitala hjälpmedel samlades in. Därefter genomfördes en kvalitativ studie baserad på semistrukturerade intervjuer med fem medverkande respondenter från fyra olika företag och organisationer. Identifiering av teman genomfördes med hjälp av intervjudatan, som står till grund för resultatet. En analys där resultatet jämfördes mot teorin utfördes, följd av en utvecklande diskussion av forskningsfrågorna. Slutligen drogs slutsatser utifrån analysen. En slutsats som dras är att användare involveras i produktutvecklingsprocessen av digitala hjälpmedel i äldreomsorgen i viss utsträckning. Användarinvolveringen sker på olika sätt i olika faser i produktutvecklingsprocessen. Studien visar även att användarinvolvering har en stor betydelse för en välanpassad produkt inom välfärdsteknik. En annan slutsats från studien är att det generellt ses stora fördelar med användandet av välfärdsteknik. Det har visat sig ha en positiv påverkan på personalens arbetssätt. När för mycket ny teknik införs på en gång eller om tekniken upplevs oanpassad för arbetsmiljön medför det negativa effekter på personalen. / Sweden's elderly population has increased in recent years and is expected to continue to rise. At the same time the trend towards digitalization in elderly care increases in order to cope with the increased work load within the sector. Digital aids are considered to be an asset for staff in elderly care and can create a more sustainable elderly care. User involvement in the product development process of such aids can contribute to obtaining the most favorable and efficient aid as possible. The purpose of the study is to investigate if, how and when co-workers are involved in the product development process of digital aids within the elderly care sector, as well as the effects involvement causes. The intention is also to analyze how digital aids affect the co-workers and the care offered. The basis of the study is a theoretical frame of reference where knowledge in product development processes, user involvement, the organization of home care for elderly and digital aids was gathered. Following up the theory, a qualitative study was carried out based on semi-structured interviews with five participating respondents from four different companies and organizations. With the help of interview data, an identification of themes was carried out and formed the basis for the reports results section. Thereafter, an analysis where the results were compared against the theory, was carried out followed by a discussion apropos the research questions. Finally, conclusions were drawn based on the analysis. A conclusion that is drawn is that users are involved in the product development process of digital aids in elderly care to some extent. User involvement takes place in different ways in different phases of the product development process. The study also shows that user involvement is of great importance for a well-adapted product in welfare technology. Another conclusion from the studies is that there are generally great advantages with the use of welfare technology. It has been shown to have a positive impact on the staff's way of working. When too much new technology is implemented at once or the new technology is perceived as unadapted, it can have a negative impact on the staff.
|
32 |
Digitala lås i hemtjänst : En förstudie till digitala lås i hemtjänsten / Digital locks in-home care : A feasibility study for digital locks in-home careAndrén, Emil January 2019 (has links)
En undersökning av det upplevda behovet att införa digitala lås på en enhet i Södertälje kommun, ett kvalitetshus används för att välja ett system utav tre. Därefter kalkyleras vad en investering skulle kosta och slutligen levereras en kalkyl som visar vad ett införande skulle kunna generera i monetära termer. Att investera i en pilotanläggning med 77 brukare skulle kosta cirka 50 000 kronor, detta är en sanning med modifikation – alla kostnader är inte medräknade, utan bara licens för mjukvara och hårdvaran. Kalkylen visar en potentiell besparing på: 200 000 kronor om man räknar på 20-minuter, 100 000 kronor om man räknar på 10-minuter och 120 000 kronor om man räknar på 12-minuter. Idag använder kommunen traditionella (fysiska) nycklar och förvarar brukarnas nycklar i både större och mindre skåp hos enheterna. Enligt rutinen ska nycklarna tillbaka till nyckelskåpet vid ett eventuellt byte, detta medför att det blir väldigt mycket spring med nycklarna. Om ett trygghetslarm utlöses så har utföraren 30-minuter att inställa sig hos brukaren. Problem kan uppstå om nycklarna inte finns registrerade i systemet på rätt sätt, samt att personalen under dagen har överlämnat nycklarna till någon annan i personalen och inte lämnat tillbaka nycklarna till nyckelskåpet mellan överlämningarna. Det kan också vara så att nycklar försvinner, som sedan måste ersättas av kommunen. De största tidstjuvarna finns: vid larm, morgonrutinen och byten på dagen. Det händer mycket under en arbetsdag, vilket gör att personalen behöver byta nycklar med varandra och personalen löser detta på det bästa sättet för tillfället och inte alltid enligt rutinen. I rapporten undersöks vilka system som utförarna använder och slutsatsen är att det är lämpligt att försöka använda ett system som passar in smidigt i befintliga system, så att det inte blir ytterligare system. Det är även viktigt vid ett eventuellt införande fundera på hur kommunen tänker organisera sig vid: installation, underhåll och förvaltning – vill kommunen disponera antingen en central enhet, decentraliserad ute hos enheterna eller använda externa entreprenörer, exempelvis en låssmed. Utförarna är positiva och upplever att behovet finns att införa digitala lås, medan fastighetsägarna inte ser en direkt nytta med lösningen. Mycket beror på hur kommunen för dialogen och bjuder in till samtal vid ett tidigt stadium och förklarar vad man har tänkt sig för lösning. / A study of the perceived need to introduce digital locks on a unit in Södertälje municipality, a quality house is used to select a system of three. Then calculates what investment would cost and finally, a calculation will be presented which shows what an introduction could generate in monetary terms. Investing in a pilot plant with 77 users would cost about SEK 50,000, this is a truth with modification - all costs are included, but only software and hardware licenses. If you count in 20 minutes, 100,000 kronor if you count 10 minutes and 120,000 kronor if you count in 12 minutes. Today, the municipality uses traditional (physical) keys and stores users' keys in both larger and smaller cabinets at the units. According to the routine, the keys should be returned to the key cabinet in the event of a change, which means that there will be a lot of running with the keys. If a security alarm is triggered, the operator has a 30-minute setting for the user. Problems can occur if the keys are not properly registered in the system, as well as during the day that staff have handed the keys to someone else in the staff and did not return the keys to the key box between the handover. It can also be that keys disappear, which must then be replaced by the municipality. The biggest time thieves are: in case of alarm, morning routine, and change of day. It happens a lot during a working day, which means that the staff needs to change keys with each other and staff solve this in the best way for the moment and not always according to the routine. In the reports investigate which system the executives use and the conclusion is that it is appropriate to use a system that fits smoothly into existing systems so that there is no additional system. It is also important for a possible introduction to thinking about how the municipality intends to organize: installation, maintenance, and management - which the municipality has either a central unit, decentralized out of the units or use external contractors, such as a locksmith. The performers are positive and feel that the need is to introduce digital locks, while the property owners do not see a direct benefit from the solution. Much depends on how the municipality for the dialogue and invites to talks at an early stadium and explains what you are planning for a solution.
|
33 |
Sjuksköterskors erfarenheter av välfärdsteknik i vården av äldre : En systematisk litteraturöversikt / Nurses' Experiences Of Working With Welfare Technologies In the Elderly Care : A systematic literature reviewSvendsen, Caroline, Hyllinge Eriksson, Camilla January 2023 (has links)
Bakgrund: Demografin i Sverige är under förändring och gruppen med äldre personer växer. Det utmanar all vård och omsorg eftersom vårdbehovet hos en individ vanligtvis ökar med stigande ålder. Välfärdsteknik används alltmer och anses vara en lösning på en stigande efterfrågan på vård och omsorg. Implementering av välfärdsteknik i vården av äldre personer påverkar sjuksköterskans arbetssituation och omvårdnad. Sjuksköterskans inarbetade arbetssätt och rutiner erfordrar en anpassning till välfärdstekniken och tvärtom. För att upprätthålla en fortsatt god omvårdnad av äldre personer behöver sjuksköterskors erfarenheter av välfärdsteknik lyftas fram, detta även för att belysa sjuksköterskans förändrade arbetssituation. Syfte: Syftet var att belysa sjuksköterskors erfarenheter av välfärdsteknik i vården av äldre personer. Metod: Kvalitativ studiedesign. En systematisk litteraturöversikt med tematisk syntes har genomförts. Resultat: Sjuksköterskors erfarenheter av välfärdsteknik i vården av äldre personer var både positiva och negativa beroende på patient, situation och förväntat mål. Diskussion: För att sjuksköterskans arbetssituation ska fungera och omvårdnaden gagnas, krävs att sjuksköterskan håller sig uppdaterad och att arbetsledningen ger utrymme för detta. Kontinuerlig reflektion, dialog och tydlighet mellan alla inblandade parter är väsentlig när vården av äldre personer i stigande grad digitaliseras. / Background: Demographics in Sweden are changing, and the group of elderly people is growing. It challenges all care since an individual’s need for care generally increases with age. Welfare technology is used more and more today and is considered a solution to a rising demand for health care. Implementation of welfare technology in the care of elderly people affects the nurse's work situation and care. The nurse's established methods and routines require an adaptation to the welfare technology and vice versa. In order to maintain continued good care of elderly people, nurses' experiences with welfare technology must be emphasised, also to highlight the nurse's changed work situation. Method: The study is a systematic literature study which uses qualitative thematic synthesis to analyze 14 articles. Results: Nurse's experiences of working with welfare technologies in the elderly care was positive and negative at the same time, depending on the patient, situation and expected goal.Discussion: In order for the nurse's work situation to function and the care to benefit, it is imperative that the nurse stays up-to-date and that the management provides room for this. Continuous reflection, dialogue and clarity amongst all parties involved is essential as the elderly care is being increasingly digitized.
|
34 |
Möjligheter och hinder för första linjens chefer vid implementeringen av välfärdsteknik på vård- ochomsorgsboenden : Kvalitativ studieLarsson, Angelica, Bergman, Mimmi January 2023 (has links)
Äldreomsorgen står inför stora utmaningar med en befolkning där andelen äldre i behov av vård ökar och det råder rekryteringsbehov av medarbetare. Implementeringen utav välfärdsteknik inom äldreomsorgen kan ses som ett sätt att hantera utmaningen. Regeringen har en digitaliseringsstrategi för Sverige med höga ambitioner. Studien riktar sig till första linjens chefer inom äldreomsorgen som är några av de som förväntas implementera strategin i den dagliga verksamheten. Syftet med studien var att studera möjligheter och hinder utifrån första linjens chefer upplevelser samt hur de upplever medarbetarnas kompentens kopplat till implementeringen av välfärdsteknik inom äldreomsorgsverksamhet. Metoden som användes var en kvalitativ studie med induktiv ansats och semistrukturerade frågor. Sex första linjens chefer intervjuades inom kommunalt vård- och omsorgsboenden. Innehållsanalysen resulterade i fyra huvudkategorier och åtta subkategorier. Huvudkategorierna berör områdenas behov och utmaningar kring välfärdsteknik, ekonomiska förutsättningar, teknisk kompetens samt välfärdsteknikens möjligheter. Slutsatserna författarna drar från studien är att första linjens chefer upplever goda möjligheter att utveckla och förbättra vården för de äldre, samt att förbättra arbetsmiljön och hålla budgeten på lång sikt. Dock är arbetet med implementering av välfärdsteknik i sin linda och det krävs utökat samarbete, kompetensutveckling och kompetenscentra samt långsiktiga ekonomiska strategier för att lyckas.
|
35 |
När välfärdsteknik flyttar in i hemmet hos den äldre : En gåva eller enbörda? / When welfare technology moves into the home of the elderly : A gift or a burden?Svobodová, Andrea, Fransson Granudd, Cecilia January 2023 (has links)
Befolkningens åldrande och brist på vårdpersonal kommer kräva innovativa lösningar inom hälso-och sjukvård. Brist på vårdpersonal samt att fler äldre bor kvar hemma längre kommer ställa höga krav på vård och omsorgen. Att bli äldre kan innebära att självständighet, autonomi och värdighet drabbas. För att stödja äldres självständiga liv i hemmet och effektivisera vården har svenska kommuner arbetat med att införa olika typer av välfärdsteknik För att införandet av välfärdsteknik ska vara individanpassat behövs mer kunskap om aspekter som är viktiga utifrån användarperspektivet. Syfte: Syftet med arbetet var att belysa den äldres och anhörigas upplevelse av välfärdsteknik i hemmet inom vård och omsorg. Metod: Tio artiklar analyserades och bearbetades genom en integrativ analysprocess utifrån Whittemore och Knafl. Resultat: Analysen resulterade i tre kategorier: Trygghet och säkerhet, självständighet och autonomi samt delaktighet och ansvar. Kategorierna beskrev den äldres och anhörigas upplevelser med välfärdsteknik i den äldres hem. Slutsats: I denna studie har det framkommit flera olika faktorer som har betydelse för användandet av välfärdsteknik i den äldres hem. Införandet av välfärdsteknik måste ske med hänsyn till den äldres enskilda behov och önskemål. Individanpassad information och utbildning om hur tekniken fungerar spelar väsentlig roll för korrekt och säker användning av välfärdsteknik. Detta kan bidra till att minska oro och stress och öka delaktighet hos den äldre och dess anhöriga. / Background: The aging population and shortage of healthcare professionals will require innovative solutions in healthcare. A shortage of care staff and the fact that more elderly people are staying at home will place high demands on the care for elderly. Getting older mean that independence, autonomy, and dignity can be affected. To be able to extend the elderly's independent in their home and to make care more efficient, Swedish municipalities have worked to introduce various types of welfare technology in care for the elderly. In order for the introduction of welfare technology to be individually adapted, more knowledge is needed about aspects that are important from the user's perspective. Aim: The purpose of the work was to shed light on the experience of the elderly and their relatives when using welfare technology in home of the elderly and their relatives when using welfare technology in home care. Method: Ten articles were analyzed and processed through an integrative literature review based on Whittemore and Knafl. Results: The analysis resulted in three categories: Safety and security, independence and autonomy, and participation and responsibility. The categories described the experiences of the elderly and their relatives with welfare technology in the elderly's home. Conclusion: In this study, several different factors have emerged which are important for the use of welfare technology in the elderly´s home. The introduction of welfare technology must consider the individual needs and wishes of the elderly. Individualized information and training how the technology works play an essential role for the correct and safe use of welfare technology. This can help to reduce anxiety and stress and increase the participation of the elderly and their relatives.
|
36 |
EVIDENS VID UPPHANDLING, IMPLEMENTERING OCH UTVÄRDERING AV HÄLSO- OCH VÄLFÄRDSTEKNIK : En undersökning av fem svenska kommunerNorgren, Therese January 2022 (has links)
Bakgrund: Trots att det är mycket fokus på kunskapsbaserad socialtjänst och evidensbaserad vård och omsorg, finns det indikationer på att arbetet med hälso- och välfärdsteknik (HVT) inte uppfyller dessa krav. Kommuner tycks dessutom ha svårigheter med strukturerade processer kring HVT. Syfte: Syftet med detta examensarbete var att undersöka hur evidens används när kommuner i Sverige upphandlar, implementerar och utvärderar HVT, samt vilket eventuellt stöd kommuner önskar med detta arbete. Metod: Förklarande sekventiell mixad metod-design användes i den här studien och tjänstemän i fem svenska kommuner deltog i enkät samt uppföljande intervju. Resultat: Kommuner arbetar inte systematiskt och strukturerat med evidens vid upphandling, implementering och utvärdering av HVT. Kommuner lade stor vikt vid underlag från andra kommuner inför upphandling. Två kommuner hade en beslutad process för implementering och tre hade en plan för systematisk uppföljning av HVT. Mer än hälften av kommunerna ansåg att de behövde stöd i arbetet med HVT, exempelvis med strukturerade utvärderingar, framför allt med kvalitativ uppföljning. Det fanns också ett behov av vägledningar och mallar, trots att det finns mycket stödmaterial inom området från flera olika myndigheter. Slutsats: Det finns ett behov av nationellt stöd i processerna och att tydliggöra hur kommuner kan bidra till att skapa evidens. Det finns ett behov av fortsatt forskning om hur bristen på en röd tråd med evidens genom processerna påverkar slutanvändarna/brukarna. / Background: Despite much focus on knowledge-based social services and evidence-based health and social care, there are indications that the work with health and welfare technology (HWT) does not meet the requirements to be considered evidence-based. Municipalities also seem to have difficulties in establishing processes regarding HWT. Purpose: The purpose of this thesis was to investigate how evidence is used when municipalities in Sweden procure, implement, and evaluate HWT, and to investigate what possible support municipalities would like regarding this. Method: Explanatory sequential mixed-methods design was used and officials in five different municipalities conducted surveys and subsequent interviews. Results: Municipalities do not consistently work with evidence in the procurement, implementation, and evaluation of HWT in a systematic and structured manner. Municipalities placed great emphasis on input from other. Two municipalities used an established process for the implementation of HWT and three had a plan for systematic follow-up. More than half of the municipalities felt that they needed support in their work with HWT, for example with structured evaluations, and especially qualitative follow-up. There was also a need for guidance and templates even though much support material from several different national authorities exists. Conclusion: There is a need for national support in establishing processes, and in clarifyinghow municipalities can contribute to evidence generation. Continued research on how the lack of an integrated use of evidence throughout municipal care processes affect the end users is necessary.
|
37 |
”Det är ju svårt att driva någonting själv” : En kvalitativ studie som undersöker enhetschefer inom äldreomsorgens erfarenheter av genomförda utbildningsinsatser inom förändringsledning och digitaliseringKarlsson, Sofie January 2023 (has links)
Background: The care for the older adults is facing major challenges with the growing proportion of older people. This entails a need to find new ways to cope with the tasks of elderly care, and digitalization is seen as part of the solution. In order to succeed with digitalizing, the first-line managers in elderly care needs knowledge of change management and digitalization. That knowledge needs to be obtained via educational efforts. Aim: The aim of the study was to examine the experiences of first-line managers within elderly care after they recieved training in change management and digitalization. The aim was further to examine their perspectives on the influencing factors when it comes to leading change management in digitalization. Method: The method was a qualitative interview study with an inductive research approach and the sample consisted of first-line managers within elderly care in a medium-sized Swedish municipality. Semi-structured interviews were conducted which were analyzed by qualitative inductive content analysis. Results: Four main categories emerged; perspectives on implemented educational efforts; identified potential, barriers and needs in change management and digitalization; responsibilities and roles in change management and digitalization; and perspectives on care users when using health and welfare technology. Potential and barriers included assent from management, cooperation between colleagues, influence of the first-line managers' level of interest, resources, goals and strategies. It also included prioritization of daily operations, employee needs, resistance and information about purpose, implementation process and technology. In order for the first-line managers in elderly care to achieve the expected benefit with training on change management and digitalization, the expectations needs to be well defined. Conclusion: Educational efforts in change management and digitalization alone are not enough to achieve a successful implementation of health and welfare technology in municipal care for the elderly. Digitalization is an ongoing process of changes and the first-line managers can-not do it by themselves. The preferred practice is to be able to create the conditions for interested employees to drive the work of digitalization within their respective operation.
|
38 |
Framgångsfaktorer för adoption och användning av ett digitalt planeringshjälpmedel som leder till högre grad av självständighet hos personer med intellektuella funktionsnedsättningar : En fallstudie inom en mellansvensk kommun / Success Factors for Adoption and Usage of One Assistive Planning Technology Leading to Higher Levels of Independence Among Individuals with Intellectual Disabilities : A Case Study within a Mid Swedish MunicipalityGraff, Nelly January 2024 (has links)
Personer med intellektuella funktionsnedsättningar har svårigheter med anpassning, kommunikation, sociala färdigheter, självständighet och prestationer i skolan och arbetslivet. Individerna är ofta stigmatiserade och möter ojämlikheter inom hälsovården. Användning av digitala hjälpmedel kan däremot förbättra deras livskvalitet genom att främja graden av självständighet. Trots fördelarna finns utmaningar. En betydande andel av de digitala hjälpmedlen överges av användarna. Det krävs anpassningar av hjälpmedlen för att möta de unika behov och vardagssituationer som personer med intellektuella funktionsnedsättningar har. Lägre grader av expertkunskaper och diffusa riktlinjer medför att det blir svårare att säkerställa att hjälpmedlen i högre grad används på rätt sätt. Enligt Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ska alla individer kunna leva på samma villkor med jämlika levnadsvillkor och fullständig delaktighet i samhället. Digitala hjälpmedel kan stödja det, men det krävs att vårdpersonal har högre grader av rätt kompetenser för att införa och använda dessa ändamålsenligt. I en mellansvensk kommun finns en ambition att främja graden av delaktighet i samhället med hjälp av digital teknik, oavsett individernas funktionsvariationer. Ett specifikt exempel är användningen av hjälpmedlet Memoplanner, som syftar till att hjälpa personer med intellektuella funktionsnedsättningar med struktur och planering. Men det finns utmaningar när det gäller att få brukarna att adoptera, använda och dra nytta av detta hjälpmedel. Syftet med denna kandidatuppsats i informatik är att identifiera, beskriva och förklara framgångsfaktorer som bidrar till högre grad av adoption och högre grad av användning av ett digitalt planeringshjälpmedel, som i sin tur leder till högre grad av självständighet hos personer med intellektuella funktionsnedsättningar, ur ett brukare−boendestödjareperspektiv. I studien har en kvalitativ metod använts inkluderande fallstudiemetoden, litteraturstudie och en abduktiv ansats. Under litteraturstudien skapades en litteraturbaserad analysmodell med ett iterativt arbetssätt. Baserat på semi-strukturerade intervjuguider genomfördes personliga intervjuer för att samla in djupa primära empiriska data från både brukare och boendestödjare. De tre viktigaste slutsatserna från studien är att användning av digitala hjälpmedel som Memoplanner bidrar till en ökad grad av självständighet i form av ökad trygghet, kontroll och lägre behov av stöd. En annan viktig slutsats är att brukares behov i högre grad är centrala att beakta vid adoption och användning av hjälpmedel. Till sist anses mötesplatser för visning och utbildning av digitala hjälpmedel vara särskilt fördelaktiga för adoption av digitala hjälpmedel som Memoplanner.
|
39 |
Chefers och medarbetares erfarenheter av anpassning till digital transformation i äldreomsorgen - en kvalitativ fallstudie med deduktiv ansats / Managers' and employees' experiences of adapting to digital transformation in elderly care - a qualitative case study with a deductive approachAndersson, Marie January 2023 (has links)
Bakgrund: Det råder en obalans i den svenska välfärdssektorn på grund av den demografiska utvecklingen. Äldreomsorgen är ett välfärdsområde där digitaliseringen kan skapa stora möjligheter genom att tänka och arbeta på nya sätt i kombination med att använda digital teknik och e-hälsa men för att nyttja digitaliserings möjligheter behöver anpassningar göras inom äldreomsorgen. Syfte: Syftet med studien är att beskriva chefers och medarbetares erfarenheter av hur anpassning till förutsättningar vision, kompetens, belöning, resurser och handlingsplan kan främja förändring vid en digital transformation av en kommuns äldreomsorg. Metod: Genom en kvalitativ fallstudie genomfördes tre fokusgruppsintervjuer med chefer och medarbetare inom äldreomsorgen i en mindre kommun. Urvalet av informanter baserades på ett generiskt ändamålsstyrt urval och fokusgruppsintervjuerna utgick från en semistrukturerad intervjuguide. Resultatet analyserades genom kvalitativ riktad innehållsanalys med deduktiv ansats utifrån byggstenarna i Thylefors förändringsmodell. Resultat: Chefers och medarbetares erfarenheter av hur anpassningar till förutsättningar kan främja digital transformation inom äldreomsorgen i en kommun beskrivs samt chefers och medarbetares behov av stöd i förändringen. Totalt tio subkategorier identifierades till Thylefors byggstenar vision, kompetens, belöning, resurser och handlingsplan. Slutsats: Chefers och medarbetares erfarenheter av hur anpassningar kan främja förändring inom äldreomsorgen vid en digital transformation, i den kommun där studien genomfördes, visar att vision, förändringsledning och digital kompetens spelar en central roll. Chefers och medarbetares erfarenheter av stöd i förändringsprocessen visar på behov av tid för utbildning och innovation samt en handlingsplan som bör inkluderas i det systematiska kvalitetsarbetet. Chefer och medarbetare erfar liknande behov av anpassningar och stöd vilket skulle kunna indikera att resultatet kan beaktas vid digital transformation inom äldreomsorgen i en liknande kontext. Förslag till framtida forskning är bland annat att undersöka hur digital transformation inom äldreomsorgen kan främja ett hållbart ledarskap och utvecklande medarbetarskap. / Background: There is an imbalance in the Swedish welfare sector due to demographic changes. Elderly care is an area of welfare where digitization can create great opportunities by thinking and working in new ways in combination with using digital technology and e-health. However, to take advantage of the opportunities, adaptations need to be made within the elderly care. Aim: The purpose of the study is to describe managers' and employees' experiences of how adaptation to conditions such as vision, competence, incentives, resources, and action plan can promote change in a digital transformation of a municipality's elderly care. Method: A qualitative case study was conducted, including three focus group interviews with managers and employees in elderly care in a small municipality. The selection of informants was based on a generic purpose-driven selection and the focus group interviews were based on a semi-structured interview guide. The data were analyzed through qualitative directed content analysis with a deductive approach based on the building blocks in Thylefors' change model. Results: Managers' and employees' experiences of how adaptations to conditions can promote digital transformation in elderly care in a municipality are described, as well as managers' and employees' needs for support in the change. A total of ten subcategories were identified related to Thylefors' building blocks: vision, competence, incentives, resources, and action plan. Conclusion: Managers' and employees' experiences of how adaptations can promote change in elderly care during digital transformation, in the municipality where the case study was conducted, show that vision, change management and digital competence play a central role. Managers' and employees' experiences of support in the change process show the need for time regarding training, innovation and an action plan which should be included in systematic quality management. Managers’ and employees’ experience similar needs for adaptations and support, which could indicate that the findings can be considered in a similar context of digital transformation in elderly care. Suggestions for future research include for example investigating how digital transformation in elderly care can promote sustainable leadership and employee empowerment skills.
|
Page generated in 0.1801 seconds