Spelling suggestions: "subject:"föreställningar"" "subject:"föreställning""
21 |
Skvallrande referat : Gymnasisters skrivande om Edgar Allan Poes ”Det skvallrande hjärtat”Frengen, Victor January 2021 (has links)
I Läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) framgår det att skönlitteratur å ena sidan vara en källa till bland annat självinsikt och glädje. Å andra sidan präglas skolans verksamhet av prov, kunskapsmätning och betyg. I denna uppsats undersöks hur gymnasieelever skriver om skönlitteratur vid en provsituation med hjälp av frågeställningen: Hur återberättar eleverna ”Det skvallrande hjärtat”? och Hur framställer eleverna novellens personer och deras respektive motiv? Materialet består av 22 elevtexter, vilka ursprungligen kommer från ett novellanalysprov konstruerat för gymnasieskolans andra år. Judith A. Langers teori om föreställningsvärldar tillämpas i undersökningen. Resultaten visar att huvudparten av eleverna skriver ett kronologiskt händelseförlopp. Övriga elever skriver antigen en kort översikt om novellens intrig eller en kort översikt om intrigen samt lyfter novellens teman. Desto större skiljaktigheter uppstår när eleverna framställer novellens personer och motiv. Även om elevernas framställningar påminner om varandra är skillnaderna betydelsebärande i relation till hur de uppfattar personer, respektive motiv (dock är det större konsensus i deras beskrivningar av novellens motiv än personer).
|
22 |
Ska jag lära mig något eller bara sitta still? -en studie om lärares syfte med högläsningenHult, Josefine January 2010 (has links)
Sammandrag Syftet med detta examensarbete var att ta undersöka hur lärare resonerar kring högläsning i klassrummet samt hur de grundar sina val till den. Utifrån syftet har jag använt mig av två frågeställningar som har legat till grund för den kvalitativa intervjun som jag har genomfört med sex lärare. Lärarna arbetade i förskoleklassen – år 5. Jag har därefter transkriberat intervjuerna som spelades in på band. Med det material som de transkriberade intervjuerna innebad kunde resultatet av hur de resonerade kring högläsningen urskiljas ur två perspektiv; högläsning som en lugn stund samt högläsning som kunde knytas an till tema. Resultatet av valet av skönlitteratur till högläsningen kunde urskiljas ur tre perspektiv; elevernas önskningar, lärarnas litterära repertoar samt bibliotekariernas proffession. Genom att jag inför mitt examensarbete samt i min utbildning har tagit del av teoretisk litteratur samt facklitteratur har jag tillgodogjort mig kunskaper om att skönlitteratur kan användas med stor fördel i språkutvecklande syfte. Skönlitteraturen bidrar också till att vidga elevers syn på händelser och det samhälle som vi alla är en del av samt tillgodogöra sig kulturella kunskaper och insikter. Den slutsats som kunde dras var att de sex lärarna till stor del läste högt för eleverna i syftet att ge dem en god och lugn stund men när högläsningen valdes till ett tema blev det synligt att lärarna arbetade med högläsningen på ett annat. Då inbjöds det till samtal, eleverna bearbetade det lästa genom att rita och skriva till samt att lärarna bidrog till en läsargemenskap. Mitt examensarbete har stärkt mina tankar om högläsningens fantastiska verkan och dess potential för meningsfullt lärande i klassrummet. Nyckelord: högläsning, dialog, språkutveckling, tema/tematisk anknytning, föreställningsvärldar, proximal utvecklingszon, erfarenhetspedagogisk utgångspunkt, läsargemenskap. / SummaryThe purpose of this project was to examine how teachers look upon reading aloud to their students in the classroom, and what their choice of literature is based upon. I have approached this issue by posing two questions to six different teachers in a qualitative interview. The teachers all work in K-5th grade classes. The taped interviews have then been transcribed and two different perspectives crystallised from this material – reading aloud as a quiet time and reading aloud as part of a theme in the curriculum. By analyzing the teachers’ choice of literature, one can discern three different perspectives – the students’ choice, the teachers’ own repertoire and the role of the librarian.Throughout my teacher’s education, I have learned from my own reading of both theoretical and literary works, that reading aloud in the classroom can be used advantageously in promoting language development. Literature aids the students’ understanding of events and the society of which we are all a part, and provides them with cultural knowledge and understanding.The conclusion that can be drawn is that the six teachers primarily read to their students in order to give them a quiet, relaxing experience, but when connected to a theme in the curriculum, the focus of reading aloud became another. Then the students were invited to discuss the text, they worked on processing the text by both drawing and writing about it, and the teachers conveyed the importance of sharing a common reading experience.This project has strengthened my belief in the fantastic impact of reading aloud in the classroom, and its potential for meaningful classroom learning.Key words: reading aloud, dialogue, language development, theme/thematic, connection, proximal zone of development, experiential learning, perception, common reading experience.
|
23 |
Skönlitteratur som didaktiskt verktyg i modersmålsundervisning / The role of literature in mother tongue teachingAbou Assaf, Maha, Almahmi, Tamador January 2022 (has links)
Studien syftar till att utforska några lärares syn på användningen av skönlitteratur som didaktiskt verktyg i modersmålsundervisning. Syftet med modersmålsundervisning är enligt Skolverket att elever ska ges möjlighet att utveckla sin identitet och sitt språk, men också skapa en djupare förståelse för sin omvärld. Studiens teoretiska grund består av Langers teori om läsande och språkutveckling där de fem olika faserna beskriver elevers olika föreställningsvärldar i läsprocessen samt Rosenblatts perspektiv om att läsning av skönlitteratur skapar ett kulturellt sammanhang och berikar verklighetsuppfattning. Undersökningen är en kvalitativ intervjustudie där vi intervjuade sammanlagt sex erfarna modersmålslärare i grundskolan som är verksamma i Malmö och Växjö. Studiens resultat visar att lärarna i studien använder sig av boksamtal, högläsning och återberättande av texter när de arbetar med skönlitteratur i modersmålsundervisning. Deltagarna anser att skönlitteratur är en viktig komponent för språkutveckling och att den ger goda resultat om rätt förutsättningar ges till såväl läraren som eleverna i modersmålsundervisningen. Det framgick även att lärarens roll vid läsning av skönlitteratur är viktig för elevernas utveckling av tolkande läsning och i sin tur av språket.
|
24 |
"Vi vet inte vad vi tycker om en bok förrän vi pratat om den" : en systematisk litteraturstudie om boksamtal och dess effekt på läsförståelse / "We don’t know what we think about a book until we talk about it" : A systematic literature study about book talk and its effect on readingcomprehensionGustafsson, Martin, Magnusson, Emil January 2023 (has links)
Syftet med denna systematiska litteraturstudie är att med hjälp av tidigare forskning undersöka vilken betydelse boksamtal har för elevers läsförståelse, vilken roll läraren har vid boksamtal, samt hur boksamtal utformas. Studiens resultat bygger på både facklitteratur och vetenskapliga artiklar som hämtats genom databassökningar och manuella sökningar. Resultatet visar att boksamtal är viktigt för att öka elevers läsförståelse, flera källor anger samtal som en väsentlig del för att underlätta elevers förståelse. Resultatet visar även att frågor som läraren använder sig av, är av betydelse vid utformningen av boksamtalen. Det är av vikt att läraren väljer ut relevanta och intresseväckande frågor som möjliggör utformningen. Slutligen visar resultatet att läraren spelar en viktig roll vid boksamtal, då i en roll som samtalsledare.
|
25 |
Högläsning –en social process med sikte mot läsförståelseEriksson, Elin, Sättermann, Sara January 2021 (has links)
Högläsning används i stor utsträckning inom skolan i Sverige. Vår studie består av attundersöka om och hur lärare använder högläsning av skönlitteratur med sikte motläsförståelse. Enligt tidigare forskning utgör högläsning en viktig del inom undervisningenför att utveckla god läsförståelse, vilket vi ser likheter med i vår studies resultat.För att kunna analysera och förstå vårt resultat, har vi använt oss av ett sociokulturelltperspektiv på lärande. Detta då högläsningen i enlighet med perspektivet utgår från detsociala lärandet, före det individuella. Uppsatsens undersökning baserades på en kvalitativmetod. Undersökningen genomfördes med hjälp av semistrukturerade intervjuer. Vårtempiriska material samlades in från fem verksamma lågstadielärare för att få svar på studiensforskningsfrågor. Därefter transkriberades intervjuerna för att användas vid analys.Studiens resultat visar att högläsning är ett viktigt moment för att uppnå läsförståelse. För atthögläsning ska utveckla elevernas läsförståelse krävs en kompetent lärare med kunskap omhur högläsning bör bearbetas. Vid högläsning används strategier för läsförståelse, men detgenomförs på olika sätt och för olika syften. Medan högläsning pågår sker ett socialt samspel,både mellan lärare och elever samt mellan eleverna. Utan elevernas samtal, frågeställningaroch reflektioner riskerar högläsningen att förbli en tradition där läraren läser, för läsandetsskull.
|
26 |
Skönlitteratur som didaktiskt verktyg i modersmålsundervisning / The role of literature in mother tongue teachingAbou Assaf, Maha, Almahmi, Tamador January 2022 (has links)
Studien syftar till att utforska några lärares syn på användningen av skönlitteratur som didaktiskt verktyg i modersmålsundervisning. Syftet med modersmålsundervisning är enligt Skolverket att elever ska ges möjlighet att utveckla sin identitet och sitt språk, men också skapa en djupare förståelse för sin omvärld. Studiens teoretiska grund består av Langers teori om läsande och språkutveckling där de fem olika faserna beskriver elevers olika föreställningsvärldar i läsprocessen samt Rosenblatts perspektiv om att läsning av skönlitteratur skapar ett kulturellt sammanhang och berikar verklighetsuppfattning. Undersökningen är en kvalitativ intervjustudie där vi intervjuade sammanlagt sex erfarna modersmålslärare i grundskolan som är verksamma i Malmö och Växjö. Studiens resultat visar att lärarna i studien använder sig av boksamtal, högläsning och återberättande av texter när de arbetar med skönlitteratur i modersmålsundervisning. Deltagarna anser att skönlitteratur är en viktig komponent för språkutveckling och att den ger goda resultat om rätt förutsättningar ges till såväl läraren som eleverna i modersmålsundervisningen. Det framgick även att lärarens roll vid läsning av skönlitteratur är viktig för elevernas utveckling av tolkande läsning och i sin tur av språket.
|
27 |
"Mamma ville jag skulle få ordförrådet i mig" : Högläsning utifrån perspektiven: lärare, elev och vårdnadshavare / "Mun wanted me to absorb the vocabulary" : Reading aloud from the perspective of: teacher, student and guardianLindgren, Johanna, Billstrand, Linda January 2024 (has links)
Med utgångspunkt i den aktuella skol- och samhällsdebatten gällande PIRLS 2021, som visaratt svenska elevers intresse för läsning har försvagats, ville vi undersöka fenomenethögläsning. Denna studie undersöker högläsning utifrån tre olika perspektiv: lärare, elev ochvårdnadshavare. Studien är koncentrerad till att omfatta elever i årskurs 3 och berörhögläsning i både hem- och skolmiljö. Utifrån studiens frågeställningar undersöker vi ivilken omfattning lärare och vårdnadshavare högläser, vilka prioriteringar och utmaningarlärare uttrycker gällande högläsning samt hur eleverna upplever högläsningen i både skolanoch hemmet. Studien utgår från de teoretiska perspektiven litteracitet, sociokulturelllärandeteori, kognitivism samt grundläggande motivationsteorier. Det teoretiska ramverketsträvar efter att kasta ljus över den komplexa dynamiken mellan högläsning, språkutvecklingoch motivation inom svenskämnet. En kvalitativ forskningsmetod där intervjuer tillämpadesi kombination med kvantitativa inslag i form av en enkätundersökning ligger till grundstudiens insamlade empiri. Vidare kan studien förstås utifrån ramarna för en fallstudie, då tvåolika skolor i skilda socioekonomiska områden omfattas. Totalt innefattar studien femlärarintervjuer, 24 elevintervjuer samt en enkätundersökning bestående av 40 vårdnadshavare.Studiens resultat visar att det föreligger stor diskrepans gällande i vilken omfattning såvällärare som vårdnadshavare högläser inom de två olika skolområdena, vilket påverkarelevernas tillgång till litteracitetspraktiker. Även om lärarna uttrycker en enighet kring atthögläsning gynnar språkutvecklingen, visar studien att lärarna prioriterar högläsning olikaoch har en splittrad syn på aktivitetens primära syfte. En gemensam upplevelse hos lärarna äratt organisatoriska-, grupp- och individrelaterade utmaningar föreligger, vilket begränsarderas handlingsutrymme. Resultatet visar att samtliga elever efterfrågar mer högläsningoavsett skolområde samt att möjlighet till delaktighet vid litteraturval skiljer sig åt. Vidareuppskattas lärarens läsinlevelse och engagemang kring högläsningspraktiken. Det föreliggeren varierad grad av stöttning och stor variation i språklig input inom ramarna förhögläsningen såväl i skolan som i hemmet. Studiens slutsats är att de elever som har störstbehov av högläsning utifrån ett språkutvecklande perspektiv, erhåller minst.
|
28 |
”Det ska finnas en poäng med allting man gör." : En kvalitativ studie om de val och överväganden som svensklärare gör, samt undervisningsmetoder de använder, i förbindelse med litteraturundervisningen i gymnasieskolan.Lovela, Cecilia January 2018 (has links)
Objective: To investigate how Swedish teachers work with literature to reach desired goals. Essay question: How do teachers choose literature that is read in secondary school? How do teachers organise teaching around literature? What is the goal with literature studies? Method: Five secondary school teachers have been interviewed using semi structured interview technique. Their answers have been examined to find themes that can answer the essay questions. Theory: Vygotsky’s theory of the zone of proxima l development a nd scaffolding, as well as theories of liberal and hermeneutic education . Conclusion: Teachers choose literature based on the curriculum, student group and personal experiences. Using different themes the teachers work with journals and writing assignments with ac ademic focus. They also need to motivate students to read. Reaching the targets of the curriculum as well as working towards the national exam are two goals of the literature studies. In addition, the objective is for the students to learn something more: the ability to travel without traveling, sense of intelligence and a kind of liberal education.
|
29 |
En animefilms möjligheter : film som gemensamt textarbete i en årskurs treÖstenberg, Pernilla January 2014 (has links)
Den här magisteruppsatsen skrivs inom huvudområdet svenska med didaktisk inriktning (Smdi). Undersökningen behandlar gemensam textläsning och textarbete i en årskurs tre utifrån filmen Min granne Totoro. Filmen är en animefilm som kan placeras inom populärkulturgenren. Lärarens val av text var tänkt att bidra till att vidga såväl elevernas textvärldar som skolans repertoar av texter. Uppsatsens syfte är att undersöka reflektioner, tolkningar och kunskaper kring textens innehåll som kommer till uttryck i elevernas skrivna och talade texter, och på vilka olika sätt arbetet med filmen skapar utrymme för medskapande och delaktighet, och även på vilka sätt och när eleverna utvecklar sitt språk och uttrycker förståelse av den egna identiteten och sin omvärld under textarbetet. Dessutom har studien som syfte att undersöka hur eleverna förhåller sig till en läsgemenskap med film som pedagogiskt redskap. Undersökningen har en kvalitativ metodansats och genomförs som lärarforskning i den lågstadieklass där författaren själv undervisar. Filmen tas emot positivt av eleverna och i analysen av deras skrivna och talade texter blir det tydligt att de är intresserade, engagerade och aktivt tar del av varandras tankar och förståelse. Analysen av det empiriska materialet visar även att en rad olika reflektioner, tolkningar och kunskaper kommer till uttryck i elevernas skrivna och talade texter, samt bilder. En slutsats som dras är att i elevernas tolkning och förståelse av texten, är samtal, text och bild tillsammans viktiga för att öka deras förmåga att skapa sig nya föreställningsvärldar. Då kan texten tala till och med dem i ett meningsskapande samspel.
|
30 |
Främlingskap och annanhet i Diana Gabaldons Främlingen : - En kvalitativ studie ur ett postkolonialt perspektivPehrsson, Amanda January 2022 (has links)
Den här uppsatsen analyserar Diana Gabaldons skönlitterära verk Främlingen. Syftet är att med en kvalitativ textanalys och närläsning analysera hur främlingskap och annanhet gestaltas i boken utifrån ett postkolonialt perspektiv. Annanhet och främlingskap gestaltas genom benämningar gentemot varandra eller inom den egna grupptillhörigheten. Uppsatsen berör hur verket kan kopplas till Skolverkets (2019) ämnessyfte kring litterära föreställningsvärldar i arbetet med litterära diskussioner utifrån Judith A. Langers (2017) perspektiv. Ett postkolonialt perspektiv med fokus på främlingskap kan användas i litterära diskussioner för att vidga elevers föreställningsvärldar där romanen kan analyseras ur ett annat perspektiv än endast utifrån en given genre.
|
Page generated in 0.1241 seconds