21 |
De självlärda problemlösarna : Idrottslärarstudenters syn på utbildningen, yrket och ämnet idrott och hälsa.Rosén Andersson, Sara January 2020 (has links)
Uppsatsens syfte var att undersöka hur idrottslärarstudenter ser på läraryrket och på ämnet idrott och hälsa samt om synen utmanas eller förändras under studietiden. Frågeställningen i uppsatsen var dels att undersöka om studenternas bild har förändrats under tiden de studerat på universitetet samt varit ute på sin VFU (verksamhetsförlagd utbildning), dels vilka utmaningar studenterna ser med sitt kommande yrke. Den tidigare forskningen pekar på att brister finns inom lärarutbildningen där mer behöver göras för att studenterna ska rustas för yrket. Tidigare forskning pekar även på att det hos studenterna finns ett starkt habitus som antingen stämmer väl överens med, eller kockar med det habitus som lärarutbildarna besitter. Metoden i uppsatsen har varit kvalitativ samtalsintervju med sju studenter som studerat sitt första ämne på universitetet under ett och ett halvt år samt varit ute på praktik. Frågorna handlade om den idrottsliga bakgrunden både från den egna skoltiden och på fritiden, om deras val att börja läsa idrott och hälsa som ämne, hur bilden av ämnet de hade innan utbildningen startade har förändrats eller bekräftats och hur studenterna ser på det kommande yrket. Den teoretiska utgångspunkten har varit Pierre Bourdieus begrepp habitus och fält för att analysera den empiri som insamlats vid intervjuerna. Tidigare forskning visar på att det är en homogen grupp som söker sig till utbildningen och att studenterna habitus ofta stämmer väl överens med de principer och strukturer som finn inom universitetet som fält samt lärarutbildarnas habitus. Resultatet visar på att studenterna i uppsatsen inte har ett gemensamt starkt habitus utan är en heterogen grupp med väldigt olika bakgrund och relation till idrott och hälsa. Resultatet visar även att det tycks finnas en krock mellan universitetet och skolans skilda fält. Alla studenter upplever att bilden av ämnets innehåll och syfte förändrats sedan de började studera. En sådan förändring är att det finns olika sätt att se på ämnet inom universitetets väggar och ute på skolorna som studenterna har haft sin praktik på. Utmaningarna som studenterna ser med yrket är flera men några exempel som går att urskilja är frågor som berör betyg och bedömning. En annan utmaning handlar om den egna förmågan i olika moment och personlig lämplighet. Tidsbristen i yrket och frågor som berör inkludering och motivering är andra utmaningar som studenterna ser. Flera av studenterna upplever att universitetet trycker mycket på de problem som finns inom skolan idag utan att ge så mycket svar på hur problemen ska lösas. Studenterna får ofta med sig ett tydligt svar på ”varför-frågor” men inte lika tydligt kring ”hur-frågor” utan lämnas till att testa olika problemlösningar ute i arbetet. ”De självlärda problemlösarna” syftar på att flera av studenterna uppger att de vill ha med sig mer verklighetstrogna scenarion och moment där de tränar mer på situationer med eleverna som kan uppstå ute i yrkeslivet sedan.
|
22 |
“Man får nog vara kunnig själv” : En kvalitativ studie om lärarstudenters synsätt på skolbiblioteket i sitt kommande yrke.Hägg, Michelle, Ångman, Jessica January 2021 (has links)
The central theme of this study is the school library and how teacher students' view the integration of the library in teaching. Previous research has shown that the teacher programs lack education and knowledge on how to practically make us of the library. The purpose of this study is to investigate what perceptions and experiences future teachers have about the library's function and how they view the integration of the library in their teaching after graduation. To investigate the teacher students' perceptions and experiences, a qualitative analysis was made using semi-structured interviews at one university in Sweden including five primary school teachers and five subject teachers. This study is based on Loertscher's Teacher Taxonomy. One conclusion drawn was that the parents' approach to the library is more decisive than the informants' experiences from their schooling. The teacher students with parents that would read and often bring them to the library are more likely to make use of the library themselves in their future profession. The results show that most teacher students will use the library mainly in the Swedish subject. Furthermore, the results also concluded that the subject teachers in the study more frequently would use the library as a second classroom, a place for the pupil to study individually, or a place for having meetings. Many of the teacher students have good opportunities for future collaboration with the library, what tends to affect the usage is ignorance, the workplace, and the teacher students' previous experiences.
|
23 |
Lärares kunskaper gällande specialpedagogiska behov hos eleverLyngbrant, Bella, Högman, Frida January 2022 (has links)
Denna studie har haft som utgångspunkt att undersöka och bidra med ökad kunskap om hur lärare upplever att de tillägnats tillräckliga kunskaper från lärarutbildningen gällande att möta elevers specialpedagogiska behov i undervisningen, exempelvis elever med NPF-diagnoser. Studiens teorier utgår från tre specialpedagogiska perspektiv, det kompensatoriska, det relationella och det kritiska perspektivet. Studien utgår från följande forskningsfrågor: Hur upplever lärare att kunskapen om specialpedagogiska behov representeras i lärarutbildningen? Samt, Hur upplever lärare att lärarutbildningen mot specialpedagogiken förhåller sig gentemot arbetet i verksamheten? För att behandla forskningsfrågorna används en kvalitativ metod, detta gjordes genom en kvalitativ enkät. Efter att enkäten genomfördes användes det en tematisk analysmetod för att analysera empirin i studien. I studiens analys har sex olika teman framkommit, Brist av kunskaper i verksamheten och på lärarutbildningen, Tillvägagångsätt för att få tillräckligt med kunskaper, Praktisk arbete med specialpedagogik samt Det centrala en lärare behöver veta om specialpedagogiska behov. I resultatet framkom det att majoriteten av lärarna kände att de inte har fått tillräckliga kunskaper om specialpedagogiska behov från lärarutbildningen gentemot verkligheten. Vidare såg man att det var fler lärare som arbetade med det kompensatoriska perspektivet eller det relationella perspektivet och att det var ytterst få lärare som förhåller sig till det kritiska perspektivet. I den tidigare forskningen framkommer att det finns ett större fokus inom skolan att arbeta på ett kompensatoriskt och relationellt perspektiv. Trots denna fokusering så upplever respondenterna att de har en saknad av det kompensatoriska perspektivet samt det relationella perspektivet i sin undervisning. Tidigare forskning visar att lärare som har för lite kunskaper om specialpedagogiska behov har en negativ påverkan på elever med specialpedagogiska behov. En slutsats av arbetet är att det vid genomförd lärarutbildning finns en brist i kunskap om specialpedagogik och behovet av ytterligare fortbildningar inom området behövs kontinuerligt.
|
24 |
"En bra lärare" - Handlar det om ledarskap och social kompetens?Nordström, Rickard January 2006 (has links)
Min utgångspunkt vid uppsatsens början var att ta reda på hur lärare uppfattar det pedagogiska ledarskapet och vad som är ett bra pedagogiskt ledarskap?Jag gjorde intervjuer med 8 lärare som var mellan 22 och 63 år. De har en geografisk spridning i Skåne med blandade erfarenheter - givetvis beroende på deras ålder. Samtliga undervisar i nuläget barn mellan 11 – 13 år.Jag har med min undersökning fått fram att det har stor betydelse i lärarrollen att inneha social kompetens samt ett socialt ledarskap, som lägger vikt vid att alla individer skall må bra och lyckas nå de mål som sätts upp.
|
25 |
Komplexa relationer - kopplingen mellan lärarutbildningen och grundskolanJönsson, Kristian January 2015 (has links)
Skolverket pekar på fyra orsaker till de allt sämre skolresultaten; decentralisering, individualisering, differentiering samt bostadssegregering. För att nå bättre resultat i skolan implementerade regeringen kunskapskrav i grundskolan. Eleverna på högstadiet fick genom Lgr 11(Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet) krav på sig att kunna ämnet. I den nya lärarutbildningen har studenterna mål de ska uppnå. Då lärarstudenterna ska utbilda framtidens medborgare, krävs det att studenterna har kunskaper som relaterar de kunskapskrav som är uppsatta i Lgr11.I styrdokumenten för högskolan och grundskolan anvisas lärarna att undervisa utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För att detta ska kunna vara möjligt måste studenterna få kunskaper om hur och vart de kan hitta information som är vetenskapligt bestyrkt Detta arbete har gjort en undersökning hur den vetenskapliga grunden kopplas mellan lärarutbildningen och högstadiet. Att vara professionell kräver gedigen kunskap om det arbete som ska utföras. Genom att problematisera begreppet ”professionell” möjliggörs en förståelse om lärarstudenter är tillräckligt professionella (d.v.s. tillräcklig kunskap) inför läraryrket när de examineras från lärarutbildningen.Studenternas vetenskapliga uppsatser syftar det till att utveckla det vetenskapliga skrivandet samt öva färdigheter i vetenskaplig metod. Dessa uppsatser har dålig eller ingen koppling till verksamhet och undervisning i skolan. Studenternas vetenskapliga arbeten borde handla om utvecklingen av lärarutbildningen för att studenterna ska bli bättre rustade och professionella lärare. Genom att använda frirumsteorin, så finns det en möjlighet att uppnå ett syfte med uppsatser genom att appliceras dem på verkliga projekt. Frirumsteorin kan användas av både grundskolan och högskolan för skolutvecklingen. Genom ett samarbete mellan skolorna möjliggörs en professionell ingång till läraryrket. / The School Agency points to four reasons for the deteriorating school performance; decentralization, individualization, differentiation and residential segregation. In order to achieve better results in school, the government implemented proficiency in elementary school. Students in the lower education received by LGR 11 (Curriculum for primary schools, pre-school class and the leisure) demands to know the subject. The new teachers education the student’s only have goal they need to achieve. When teaching students is going to train future citizens, it is required that students have the knowledge that relates the requirements in the elementary school.The governing documents for the college and elementary school, teachers are assigned to teach on a scientific basis and proven experience. For this to be possible, it must be part of the teaching in the School of Education so that students are prepared for this. This work has made a study what is actually meant by a scientific basis. In what way is scientific research at the university linked for the education in elementary school?Being a professional requires thorough knowledge of the work to be performed. By problematize the concept makes it possible to understand if students are professional enough (i.e. have profound knowledge) facing the teaching profession when they graduate from the university. Students write essays on scientific founding at the college but it receives no purpose except that education is based on scientific grounds. By using freespace theory, there is a possibility to achieve an object of the papers by applying them in real projects. Both the school and college for school development can use the freespace theory. Through a partnership between the schools makes it possible to achieve a professional entrance into the teaching profession.
|
26 |
Skolläsningen och skönlitteraturens plats i klassrummet. : En enkätstudie om lärares uppfattningar om sitt arbete kring skönlitteratur i årskurs F-6.Wiklund, Ulrika, Wirström, Ida January 2023 (has links)
I denna studie kommer vi att redogöra för hur lärare tillgängliggör skönlitteratur i klassrummet och undervisningen och hur de uppfattar sin förmåga att välja skönlitteratur till sina elever. Vi har valt en kvantitativ enkätstudie utifrån tre forskningsfrågor om lärares uppfattningar kring sin förmåga att välja skönlitteratur som stimulerar och motiverar elever till läsning och i vilken utsträckning de anser sig använda skönlitteratur i undervisningen. Resultatet har analyserats och diskuterats utifrån ramfaktorteorin och sociokulturellt perspektiv. Forskning visar att barn läser mindre idag än tidigare. Även om det finns ett brett utbud av skönlitteratur och det fortsätter att publiceras tusentals nya skönlitterära böcker årligen för barn och unga framkommer det i flera studier att elever inte uppfattar skönlitteraturen som de läser i skolan som intressant. Av vår enkät som behöriga lärare i förskoleklass till och med årskurs 6 fått besvara framkommer att arbetet med skönlitteratur i skolan inte visar några markanta skillnader i elevers lästid i jämförelse med forskningsstudier som gjordes 2007 och 2017 även fast studier visar att det skulle gynna eleverna. I vår enkät framkom det även att majoriteten av lärarna som svarat på enkäten anser att de inte har fått den kunskap de skulle behöva under sin tid på lärarutbildningen för att bedriva undervisning med skönlitterära böcker i större utsträckning. Majoriteten av respondenterna anser att det är av eget intresse för litteratur och erfarenhet från sin egen skolgång som hjälper dem i sina val att välja skönlitteratur till sina elever. Samtidigt som majoriteten av lärarna anser att det egna intresset påverkar förmågan att välja skönlitteratur så anser nästan 17 procent av respondenterna att deras egna intresse för skönlitteraturläsning inte har någon betydelse för deras förmåga att välja skönlitteratur. Ett annat intressant resultat som framkom är att lärarna som undervisar i årskurs tre är de lärare som varierar mest i avsättning av tid för tyst läsning. Det vill säga att det är stora variationer i hur mycket tyst lästräning eleverna får. Även framkom det i resultaten att det är lärare som undervisar i förskoleklass som har gemensamma samtal med eleverna om skönlitterära böcker. Medan boksamtal i väldigt låg utsträckning sker i årskurs 6, samtidigt så är det i årskurs 6 som man ägnar sig åt tyst egen läsning i störst utsträckning.
|
27 |
Lärarstudent och dyslektiker : En kvalitativ undersökning om fyra lärarstudenters erfarenheter av dyslexi under deras studierMete, Setta January 2013 (has links)
It is very important to gain knowledge and better understanding for people with dyslexia in other words people with reading and writing difficulties. I have therefore chosen to learn more about this subject. In my study, I have focused on adult people with dyslexia. This study is about four student teachers different experiences of dyslexia during their studies. The aim is to find out how the student teachers diagnosis has affected their education situations of these areas; the need for help, environmental significance, management of the different reading and writing tasks in their education and the advantages they believe there is in their future work as teachers. As a research method I have used qualitative research and qualitative interviews. The participants in this study are four female persons in the ages of 23 to 25 years old. The results showed that the need for assistive help devices varied because of the student teachers different experiences. The students spoke about the help they got from classmates and family members. The surroundings affected them both in a positive way and in a negative way. The participants various diagnosis affected them in different ways when it comes to dealing with various school assignments. The participants used different methods to overcome their difficulties in school. The advantages that the participants believed that they had were the ability to recognize pupils with different difficulties in the classroom.
|
28 |
Flerspråkighet i lärarutbildningen : En nödvändighetPayerl, Anette January 2014 (has links)
Detta arbete tar upp frågan hur dagens lärarstudenter förbereds för att möta en klassrumsverklighet där elever med annat modersmål än svenska förväntas klara sina studier lika bra som de elever som har svenska som modersmål. Hur förberedda är lärarstudenterna på att hjälpa de flerspråkiga eleverna till rätta och undervisa i sitt eget ämnes diskurs? 26 lärarstuderande fick i slutet av sin utbildning svara på en enkät. Dessutom genomfördes fyra intervjuer för en djupare förståelse. Resultaten jämfördes även med styrdokument och sedan kontaktades tre i dag verksamma forskare för att kontrollera att resultaten var tillförlitliga. Detta innebar att metoden blev en kombination av kvantitativa och kvalitativa resultat som sedan granskades, analyserades och diskuterades. Resultatet visade att lärarstudenterna oftast inte alls förbereds för att möta de flerspråkiga eleverna. Undantaget är de som studerar ämnet svenska som andraspråk. Lärarhögskolorna har stor egen bestämmanderätt över innehållet i sina kurser. Högskolelagen ger mycket allmänna föreskrifter. Däremot rekommenderar Skolverket i sina skrifter lärarhögskolorna att ta upp flerspråkighet. Likaså betonar forskare på området att flerspråkighetsperspektivet är viktigt att få in i alla blivande lärares utbildning. Enkäter och intervjuer visade att lärarhögskolorna har en valbar kurs i mångkultur. Däremot tycks inte flerspråkighet - hur lärarna hjälper och stöttar eleverna med annat modersmål samt tar vara på kunskaper eleverna har men som de kanske ännu inte kan uttrycka på svenska - tas upp i andra kurser än svenska som andraspråk, trots att det finns uttalat i vissa kursplaner, åtminstone i Malmö, en av de granskade skolorna, som satsat extra på frågan. Denna bild bekräftades av de tillfrågade forskarna. Nyckelord:
|
29 |
Konsten att bygga goda lärare-elev-relationer : Lärares berättelser om relationsbyggandet med elever och hur lärarutbildningen har förberett dem inför dettaHamadi, Basma, Mejdi, Hind January 2022 (has links)
Uppsatsens syfte är att undersöka hur lärare arbetar för att bygga goda lärare-elev-relationer, samt till vilken grad de upplever att lärarutbildningen har förberett dem för denna del av yrket. Mer specifikt undersöks hur lärare arbetar för att uppnå ömsesidig respekt och förståelse, reglera graden av närhet respektive distans såväl som att uppfatta och handskas med känslomässiga signaler i relationer till elever, samt till vilken grad lärarutbildningen har utvecklat deras relationskompetens i dessa avseenden. Tidigare studier har visat att relationskompetens inte tränas under lärarutbildningen. Vilket den bör enligt forskare, eftersom relationer har en avgörande betydelse för elevernas lärande och utveckling. Undersökningen är kvalitativ och har genomförts med semistrukturerade djupintervjuer med fem lärare. De intervjuade lärarna har läst vid olika lärosäten och tog sin lärarexamen för 1–3 år sedan. Resultatet visade att deltagarna ansåg att lärare-elev-relationen är viktig för elevens lärande och utveckling. Deltagarna visade även att de besitter relationskompetens utifrån Aspelins modell. Däremot upplevde de inte att lärarutbildningen hade förberett dem inför att etablera goda relationer till elever, de har istället utvecklat sin relationskompetens på egen hand. De enda momenten som lärarna upplevde var förberedande inför relationsbyggandet var praktikperioderna, men även dessa kändes otillräckliga. Anledningen till att uppsatsens deltagare inte har fått utveckla sin relationskompetens inom ramarna för sin lärarutbildning, är att relationskompetens i dagsläget inte har någon självklar plats. Lärarna hade både önskat fler teoretiska och praktiska moment i lärarutbildningen, såsom att analysera och diskutera riktiga fall, längre praktiktillfällen och mer teoretisk kunskap om hur man etablerar goda lärare-elev-relationer.
|
30 |
Beginner's Mind - Four voices on starting off as a teacherBergenfeldt Ising, Elisabeth January 2006 (has links)
Syftet med följande arbete har varit att undersöka hur lärarstarten för fyra avgångsstudenter vid Lärarutbildningen 2005 har sett ut och vad som har påverkat den. I djupintervjuer redogör de för sitt första år. Berättelserna ställs mot utsagor från andra nyutbildade och erfarna lärare; allt för att se vad som är unikt och vad som är allmängiltigt. Resultatet pekar på att faktorerna för en lärarstart är så många att ett allmänt stödprogram för nyanställda lärare måste hanteras med stor varsamhet. Det är osäkert om nyblivna lärares upplevelser ens är unika för just dem. Många av yrkets ljusa och mörka sidor tycks snarare vara yrkesspecifika, även beskrivna av erfarna lärare. Avgörande för lärarstarten är att hitta en balans mellan yrkets möjligheter och begränsningar. Men yrkes- och livserfarenhet spelar också in. / The purpose of the following paper has been to investigate how the teaching start for four graduate students at Lärarutbildningen 2005 has been and what has affected it. In interviews they tell about their first year. The tellings are compared to those of other graduates and of experienced teachers, all for the purpose of spotting what is unique and what is generally applicable. The result indicates that the factors for a teaching start are so many that general support programs for newly employed teachers must be handled with exceptional care. It is uncertain that the experiences of unpracticed teachers are unique for this group. Many of the professions darker and brighter sides seem to be general to all teachers - also described by those who are well experienced. Crucial to a teaching start is finding a balance between the possibilities and the setbacks of the teaching profession. However general professional and life experience also has an impact.
|
Page generated in 0.0903 seconds