61 |
INTEGRUOTAI MOKYKLOJE BESIMOKANČIŲ MOKINIŲ ADAPTACIJOS YPATUMAI / Learners‘ Adaptation Peculiarities of Studying at School IntegrallyBrazienė, Jolanta 07 September 2010 (has links)
Demokratizuojant Lietuvos Respublikos švietimo sistemą, Lietuvoje nuo 1991 metų įteisintas specialiųjų poreikių vaikų integruotas ugdymas. Vykstant pokyčiams Lietuvoje prasidėjo permainos, teikiant pedagoginę, socialinę, medicininę, teisinę pagalbą neįgaliems vaikams ir suaugusiems optimaliai integruojant juos į visuomenę.
Akcentuotina tai, jog SUP mokinių adaptacijos bendrojo lavinimo mokykloje problemos nėra išsamiai tyrinėtos. Be to, daugelyje tyrimų orientuojamasi ne į pačių neįgaliųjų savijautą mokykloje, pasitenkinimą savo bendraklasiais bei mokymosi procesu, o į pedagogų, tėvų ar bendraklasių nuomonę. Kitaip tariant, iš tyrimo konteksto dažnai „iškrinta“ patys SUP mokiniai, nors kaip tik jų jausenos ir būsenos mokykloje yra pačios svarbiausios.
Tyrimo objektas: specialiųjų poreikių mokinių adaptacija bendrojo lavinimo mokykloje.
Hipotezė: SUP poreikių mokiniai bendrojo lavinimo mokykloje adaptuojasi sunkiau nei mokiniai neturintys mokymosi sunkumų.
Darbo tikslas: išanalizuoti integruotai besimokančių 3-4 klasėse specialiųjų poreikių mokinių adaptacijos bendrojo lavinimo mokykloje ypatumus.
Tyrimo imtis: 25 SUP mokiniai ir 25 kontrolinės grupės mokiniai, besimokantys 3-4 klasėse.
Atlikus integruotai besimokančių specialiųjų ugdymosi poreikių mokinių adaptacijos bendrojo lavinimo mokykloje tyrimą, kurio pirmame etape savo mintis bei išgyvenimus ir problemas išreiškė patys SUP mokiniai rašinėliuose „Aš ir mano mokykla“, o antrame etape pravedus sociometrinį tyrimą, norint... [toliau žr. visą tekstą] / Since 1990, democratizing the education system of the Republic of Lithuania, the integrated education of children with special needs has been validated. Lithuania began to change the course of change in the provision of educational, social, medical and legal assistance to disabled children and adults to optimize their integration into society.
It should be emphasized that SEN pupils’ adaptation problems in comprehensive school have not been thoroughly investigated. In addition, most researches focus not on the disabled pupil's feelings at school, satisfaction with their classmates and learning process. Mostly they focus on the opinion of teachers, parents or classmates. In other words, SEN pupils often ‚fall out‘ from the context of research, though exactly their feelings and conditions at school are the most important.
The object of the research: Learners‘with special needs adaptation in a comprehensive school.
Hypothesis: SEN pupils adapt in a comprehensive school more difficult than students without learning difficulties.
The aim: to analyse the adaptation features of 3 - 4 formers with special needs studying in a comprehensive school integrally.
The sample of the research: 25 SEN pupils and 25 control group pupils, studying in
classes 3 - 4.
At the first stage of the adaptation research of pupils with special needs studying at a comprehensive school integrally, SEN pupils expressed their thoughts, experiences and problems in their essays ‘Me and My School‘ . At the... [to full text]
|
62 |
Vyrų asmenybės bruožų (pagal Eysenck'ą), agresyvumo ir priklausomybę sukeliančių medžiagų vartojimo sąsajos su agresijos apraiškomis nusikaltimo metu / Men's personality traits (according to Eysenck), aggressvness, and addictive substance use interface with the criminal aggressionMieldažytė, Laura 20 December 2010 (has links)
Darbo tikslas - nustatyti ar nuteistųjų asmenybės bruožų, agresyvumo ir priklausomybę sukeliančių medžiagų vartojimas siejasi su agresijos apraiškomis nusikaltimo metu.
Tyrime dalyvavo 197 vyrai (nuteistieji), kurių vidutinis amžius 26,87 metų. Tiriamuosius sudarė 108 Pravieniškių 1-ųjų pataisos namų nuteistieji, kurių vidutinis amžius 25,04 metai ir 89 Pravieniškių 3-ųjų pataisos namų nuteistieji, kurių amžiaus vidurkis – 29,09 metai. Jauniausias tiriamasis 18 metų, o vyriausias 60.
Asmenybės bruožų įvertinimui buvo naudojamas H. ir S. Eysenck klausimyno lietuviškas variantas, kurį sudaro 101 teiginys, agresyvumui įvertinti - A.Bass – Darki klausimynas, alkoholio vartojimui – CAGE skalė, o rūkymo ir narkotinių medžiagų vartojimo įvertinimui buvo įtraukti atskiri klausimai.
Tyrimo rezultatai parodė, jog vyrų grupės psichotiškumo, ekstraversijos ir neurotiškumo skalių vidurkiai yra aukštesni už normas lietuviškoje populiacijoje, tuo tarpu melo skalės vidurkis yra mažesnis už normos. Taip pat pastebėta, jog nuteistieji su labiau išreikštu agresyvumu pasižymi aukštesniais psichotiškumo ir ekstraversijos rodikliai, o aukštesni neurotiškumo rodikliai siejasi su aukštu agresyvumu ir priešiškumu. Nuteistieji intensyviau vartojantys opiodus, haliucinogenus, stimuliantus, slopinančias medžiagas ir alkoholį ir narkotines medžiagas (polinarkomanija) kartu yra aukštesnio psichotiškumo. Tuo tarpu aukštesnio neurotiškumo nuteistieji intensyviau rūko ir vartoja alkoholį. Intensyviau... [toliau žr. visą tekstą] / The aim of the study is to determine whether the convicts of personality traits, of aggression and use of addictive substances related to criminal aggression.
The subjects of the study were 197 men (convicts), with a mean age of 26.87 years. The research included 105 convicts in Pravieniskes penitentiary No. 1 and 89 convicts in Pravieniskes penitentiary No.3. Age of participants was from 18 to 60 years old.
Lithuanian version of H. and S. Eysenck personality (EPQ) was used. Respondents were asked to fill in the form of 101 questions. Assess the aggression was used A. Bass - Dark questionnaire and assess the alcohol consumption - CAGE scale. Smoking and drug use were included in the assessment of individual issues.
The results of the study showed that men's group of psychoticism, extraversion and neuroticism scales are higher than average rates of the Lithuanian population, while the scale lies below the average rate. It was also noted that inmates with more aggressiveness expressed have higher rates of psychoticism and extraversion, and higher neuroticism indicators associated with high aggressiveness and hostility. Convicts step using opiates, hallucinogens, stimulant, suppress substances and alcohol and drugs with a higher psychoticism. Meanwhile, higher neuroticism convicts intensify smoking and use alcohol. The more intensive use alcohol is more pronounced condemnation of extraversion. The inmates who more intensive use alcohol, kanabinoid, hallucinogens, stimulant and... [to full text]
|
63 |
Penktų klasių mokinių tabako ir alkoholio vartojimo prevencijos, panaudojant kritinio mąstymo ugdymą, efektyvumas / The effectiveness of tobacco and alcohol use prevention, using critical thinking education for fifth class pupilsBingelytė, Regina 21 December 2010 (has links)
Tyrimo tikslas – įvertinti penktų klasių mokinių tabako ir alkoholio vartojimo prevencijos, panaudojant kritinio mąstymo ugdymą, efektyvumą. Darbe buvo siekiama nustatyti prevencinių užsiėmimų, kuriuos paruošė darbo autorė su darbo vadove doc. dr. I. Pilkauskiene, tinkamumą (pagilinti žinias apie neigiamas tabako ir alkoholio vartojimo pasekmes, sustiprinti neigiamą požiūrį į tabako ir alkoholio vartojimą ir stiprinti motyvaciją nerūkyti ateityje) penktų klasių mokinių tabako ir alkoholio vartojimo prevencijai. Anketomis, paruoštomis darbo autorės kartu su doc. dr. I. Pilkauskiene, buvo vertintas darbo autorės vestų užsiėmimų efektyvumas. Tyrime dalyvavo 108 penktos klasės mokiniai iš dviejų mokyklų. Iš jų 61 berniukas (56,5%) ir 47 mergaitės (43,5%), kurių amžiaus vidurkiai: berniukų – 11,10 m., mergaičių – 11,13 m. Iš jų buvo sudaryta poveikio (54 mokiniai) ir lyginamoji (54 mokiniai) grupės. Poveikio grupėje vyko keturi rūkymo ir alkoholio prevencijos užsiėmimai, panaudojant kritinio mąstymo ugdymą. Gauti rezultatai rodo, kad paruoštų užsiėmimų panaudojimas penktų klasių mokinių tabako ir alkoholio vartojimo prevencijai efektyvus tik iš dalies: šitaip gilinamos ir praplečiamos penktų klasių mokinių žinios apie tabako ir alkoholio vartojimo žalą, nekeičia neigiamo mokinių požiūrio į tabako ir alkoholio vartojimą, tačiau nestiprina motyvacijos nevartoti tabako ir alkoholio ateityje. / The aim of the study was to define the effectiveness of tobacco and alcohol use prevention, using critical thinking education for fifth class pupils.
The objective of this work is to define the suitability of prevential activities , which was prepared by the author of this work in common with doc. dr. I. Pilkauskienė (to deepen the knowledge of negative consequences of tobacco smoking and alcohol drinking, to increase the negative attitude towards using of tabacco and alcohol as well as strengthen the motivation not to smoke and drink alcohol in future), for fifth grade pupils.
The efectivness of prevential activities was defined acording the variation of questionnaire, which was prepared by the author and doc. dr. I. Pilkauskienė, data, by processing data information with SPSS (Statistical Package for Social Sciences) 15.0 for Windows.
108 pupils of the fifth grade from two comprehensive schools participated in the research. The research included 61 boy (56,6 %) and 47 girls (43,5 %) who the average age were: 11,10 for boys, 11,13 for girls. The pupils from one school were formed into intervention group (54 pupils) and from the other chool - into a comparative group (54 pupils).
Smoking and alcohol drinking prevention activities were exercised in intervention group, by using critical thinking education. The results of the research revealed that the usage of prepared exercises for smoking and alcohol drinking prevention is only partly effective: it deepens and widens the... [to full text]
|
64 |
Mokinių sveikatos ir jų prisitaikymo mokykloje rodiklių sąsajos / Relationship between students‘ health and school adjustment indicatorsBanevičienė, Rasa 22 December 2010 (has links)
Tyrimo tikslas – nustatyti mokinių sveikatos ir jų prisitaikymo mokykloje rodiklių sąsajas. Tyrime buvo atliktas Seirijų ir Lazdijų gimnazijose. Tyrime dalyvavo 394 (197 berniukai ir 197 mergaitės) 5-12 klasių mokiniai. Tyrime buvo naudotas klausimynas, skirtas mokinių prisitaikymui mokykloje ir savo sveikatos rodikliams įvertinti. Tyrimo rezultatai parodė, kad mergaičių prisitaikymo rodikliai yra statistiškai reikšmingai geresni nei berniukų daugumoje sričių. Taip pat nustatyta, kad jaunesni mokiniai yra geriau prisitaikę mokykloje nei vyresni. Ieškant psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo sąsajų su prisitaikymu mokykloje, nustatyta, kad geriau prisitaikę mokiniai suvartoja mažesnius alkoholio kiekius ir alkoholį vartoja rečiau nei blogiau prisitaikę mokiniai. Be to, geriau prisitaikę mokiniai rūko mažesnius cigarečių kiekius ir rūko rečiau nei blogiau prisitaikę mokiniai. Geriau prisitaikę mokiniai rečiau vartoja narkotines medžiagas nei blogiau prisitaikę mokiniai. Subjektyvaus savo sveikatos vertinimo rodikliai parodė, kad berniukai savo sveikatą vertina geriau nei mergaitės, be to, jaunesnės mergaitės geriau vertina savo sveikatą nei vyresnės. Geriau prisitaikę mokykloje mokiniai geriau vertina savo sveikatą nei blogiau prisitaikę mokiniai. / The aim of the study was to assess the relationship among health and school adjustment of students. The study was performed in Seirijai and Lazdijai. The subjects of the research were 394 students (197 boys ir 197 girls) attending 5-12 forms in two gymnasiums. The participants completed the questionnaires to assess their health indicators and school adjustment. The results of the study revealed that girls had better school adjustment than boys. Also young students had better school adjustment than those from senior forms. Furthemore, the results demonstrate that students who reported higher level of school adjustment reported lower levels of alcohol use. The students with better school adjustment were less likely to smoke than those with worse school adjustment. The students with worse school adjustment were more likely to try other addictive substances than those with better school adjustment. The results also confirmed that boys evaluated their self perceived health better than girls. In addition, younger girls assessed their self perceived health better than older girls. Finally, the students who assessed their health worse were adjusted to school requirements worse.
|
65 |
Paauglių, gyvenančių globos įstaigoje, savigarbos, elgesio sunkumų bei mokymosi motyvacijos sąsajos / Associations between self-esteem, behavior problems, and learning motivation among adolescents living in foster homesPetralis, Raimondas 22 December 2010 (has links)
Tyrimo tikslas nustatyti paauglių, gyvenančių globos įstaigoje, savigarbos, elgesio problemų bei mokymosi motyvacijos sąsajas.
Savigarba yra svarbus veiksnys, sąlygojantis paauglio elgesį bei jo vertybes. Tai labai vertingas bruožas, nuo jo priklauso žmogaus motyvacija ir pasiekimai, socialiniai ryšiai, sveikata ir gebėjimas prisitaikyti, ateities tikslų numatymas. Tyrime dalyvavo 178 respondentai, gyvenantys globos įstaigose: (64 vaikinai ir 114 merginų), kurių amžius buvo nuo 12 iki 18 metų. Tyrime buvo taikomi Rosenberg savigarbos klausimynas, paauglio psichologinio funkcionavimo klausimynas PEA-P1 (VDU, Psichologijos klinika. 2003 © A. Goštautas, R. Pakrosnis, V. Čepukienė) ir mokymosi motyvacijos lygio nustatymo klausimynas (Jolanta Aksamatauskienė 2007 ).
Gauti duomenys išanalizuoti, naudojant kompiuterinę programą SPSS 15. Atliktas paauglių, gyvenančių globos įstaigoje, tyrimas patvirtino elgesio sunkumų ir savigarbos ryšį su mokymosi motyvacija.
Tyrimo duomenų analizė parodė, kad vyresniems paaugliams su žemesne savigarba yra stipriau išreikšti elgesio sunkumai, lyginant su jaunesniais paaugliais, priklausančiais žemesnės savigarbos grupei. Atlikti skaičiavimai atskleidė, kad paauglių ir vaikinų, ir merginų priklausančių žemesnei savigarbos grupei, pastebima žemesnė mokymosi motyvacija. Gauti rezultatai patvirtino, kad aukštesnė mokymosi motyvacija būdinga vyresniems paaugliams su aukštesne savigarba negu vyresniems paaugliams, priklausantiems žemesnės savigarbos... [toliau žr. visą tekstą] / The aim of the study was to determine the associations between self-esteem, behavior problems, and learning motivation among adolescents living in foster homes.
Self-esteem is an important factor that determines an adolescent’s behavior and his/her values. This is a highly valuable feature that serves as a basis for a person’s motivation, achievements, social relationships, health, the ability to adapt, and setting future goals. The study included 178 respondents living in foster homes: (64 males and 114 females); the respondents’ age ranged from 12 to 18 years. The instruments used in the study were the Rosenberg Self-Esteem Scale, the Adolescent Psychological Functioning Questionnaire PEA-P1 (VMU, Clinic of Psychology. 2003 © A. Goštautas, R. Pakrosnis, V. Čepukienė) and the Learning Motivation Level Questionnaire (Jolanta Aksamatauskienė, 2007).
The obtained data were analyzed using SPSS 15 computer software. The study of adolescents living in foster homes confirmed the relationship of their behavior problems and self-esteem with their motivation to learn.
Data analysis showed that older adolescents with lower self-esteem demonstrated more pronounced behavior problems, compared to younger subjects with lower self-esteem. Calculations showed that male and female adolescents in the lower self-esteem group exhibited poorer motivation to learn. The obtained results confirmed that better motivation to learn was more characteristic of older adolescents with higher self-esteem... [to full text]
|
66 |
Dirbančių suaugusiųjų subjektyvi gerovės, asmenybės bruožų ir savęs vertinimo sąsajos / The connection between adult workers subjective well-being, personality traits and self-evaluationTyškienė, Jelena 11 July 2011 (has links)
Magistro darbas: „Dirbančių suaugusiųjų subjektyvios gerovės, asmenybės bruožų ir savęs vertinimo sąsajos“.
Darbo tikslas: ištirti sąsajas tarp dirbančiųjų subjektyvios gerovės, asmenybės bruožų ir savęs vertinimo. Pradžioje keliama hipotezė, kad dirbančiųjų subjektyvi gerovė, asmenybės bruožai ir savęs vertinimas yra susiję.
Tikslui pasiekti buvo iškelti šie uždaviniai: įvertinti tiriamųjų subjektyvios gerovės, asmenybės bruožų ir savęs vertinimo ypatumus; palyginti tiriamųjų subjektyvios gerovės įverčius pagal: lyties, amžiaus, išsilavinimo, šeimyninės padėties, vaikų turėjimo, gaunamų pajamų, darbo pobūdžio aspektus; nustatyti sąsajas tarp tiriamųjų subjektyvios gerovės ir asmenybės bruožų; nustatyti sąsajas tarp tiriamųjų subjektyvios gerovės ir savęs vertinimo; nustatyti sąsajas tarp tiriamųjų asmenybės bruožų ir savęs vertinimo.
Tyrimo rezultatai atskleidė, kad tyrimo grupės (dirbančiųjų) subjektyvi gerovė yra vidutinio lygio; daugumos respondentų vyraujanti asmenybės ypatybė yra sąmoningumas (kiti asmenybės bruožai: ekstraversija, sutariamumas, neurotiškumas ir atvirumas patyrimui); didžiajai tiriamųjų daugumai būdingas teigiamas savęs vertinimas. Buvo nustatyta, kad dirbančiųjų subjektyvi gerovė yra susijusi su gaunamomis pajamomis, bet nesusijusi su kitais sociodemografiniais veiksniais: lytimi, amžiumi, išsilavinimu, šeimine padėtimi, vaikų turėjimu, darbo pobūdžiu. Taip pat nustatyta, kad dirbančiųjų subjektyvi gerovė teigiamai siejosi su tokiais asmenybės bruožais... [toliau žr. visą tekstą] / The aim of this work is examine the connections between workers subjective well-being, personality traits and self-evaluation. In the beginning of the research was raised a hipothesis that workers’ subjective well-being, personality traits and self-evaluation are connected.
To reach the aim was raised these objectives: to evaluate investigatives’ subjective well-being, personality traits and self-evaluation features; to compare investigatives’ grades of subjective well-being according to these social-demographic aspects: gender, age, education, family state, having offsprings, getting incomes, job position; to set the connections between investigatives’ subjective well-being and personality traits; to set the connections between investigatives’ subjective well-being and self-evaluation; to set the connections between investigatives’ personality traits self-evaluation.
As demonstrate the results of research, investigatives’ subjective well-being is on the middle level; the majority of investigatives’ personality trait is Conscientiousness (other traits: Extraversion, Agreebleness, Neuroticism and Openess to Experience); for the vast majority of the investigatives is typical possitive self-evaluation. It was estimated, that workers‘ subjective well-being is connected with incomes, but does not connected with others social-demographic factors. It was also estimated, that investigatives’ subjective well-being was positively connected with such personality traits as Extraversion... [to full text]
|
67 |
Freire e Vigotski: um diálogo entre a pedagogia freireana e a psicologia histórico-cultural. / Freire and Vigotski: a dialogue between freire\'s pedagogy and historical-cultural psychology.Poli, Solange Maria Alves 18 February 2008 (has links)
Tecer o encontro, demonstrar as possibilidades efetivas de diálogo entre a pedagogia freireana e a psicologia histórico-cultural. Esse é o objeto central, mobilizador do presente estudo. Oriundo de indagações sobre uma vivência concreta de implementação dos princípios da pedagogia freireana, acabou se constituindo num objeto teórico cuja pesquisa e elaboração fortalecem a tese inicial de que a psicologia histórico-cultural e a pedagógica freireana podem constituir-se mutuamente campos férteis de encontro e diálogo. A tessitura proposta se materializa através da articulação, no âmbito do fundamento teórico, das categorias de trabalho, consciência e linguagem, tal como concebidas pelo materialismo histórico-dialético, compreendido aqui como base comum para o diálogo entre Paulo Freire e Lev Vigotski e, no âmbito interno da teoria psicológica e da pedagogia em questão, as categorias de mediação simbólica, internalização, mediação pedagógica, construção do conhecimento e elaboração conceitual, concebidas como campos teóricos de diálogo desses pensadores. Com base nesse arcabouço teórico, realizo uma reflexão acerca do lugar efetivo do encontro e do diálogo propostos: a escola e a sua organização em torno de processos de construção do conhecimento e desenvolvimento humano. Os resultados alcançados pelo processo de investigação teórica, permitem afirmar, antes e sobretudo, a efetiva possibilidade de diálogo e de encontro entre Paulo Freire e Lev Vigotski e, ainda, acrescentar que, se por um lado a pedagogia freireana pode constituir-se campo fértil de mediação dos pressupostos da psicologia histórico-cultural, por outro, aquela, constitui-se espaço profícuo de pesquisa sobre os processos do desenvolvimento de modos tipicamente humanos de ser e de pensar, como objetos de investigação desta. / To weave the meeting, to demonstrate the effective possibilities of dialogue between Freire\'s pedagogy and historical-cultural psychology, this is the mainly objective of this study. From asks about a concrete living of implementation of principles of Freire\'s pedagogy, it had constituted a theoretical object whose research and elaboration give strength to the initial thesis that historical-cultural psychology and Freire\'s pedagogy may constitute mutually fields of meeting and dialogue. This weaving proposed becomes material through the articulation, in terms of theoretical found of work, consciousness and language categories, as conceited by historical-dialectical materialism, understood here as common basis for the dialogue between Paulo Freire and Lev Vygotsky, and in terms of psychological theory and pedagogy discussed, the categories of symbolic mediation knowledge construction, internalization, pedagogic mediation and conceptual elaboration, concerned as theoretical patterns of dialogue of these authors. Based on this theoretical framework, I develop a reflection on the effective role of the meeting and dialogue proposed: the school and its organization around processes of knowledge construction and human development. The results reached by the process of theoretical investigation allow to affirm, now and moreover, the effective possibility of dialogue and meeting between Paulo Freire and Lev Vygotsky, and also to add that, on one hand Freire\'s pedagogy may constitute fertile field of mediation of historical-cultural psychology patterns, on the other, Freire\'s pedagogy constitutes fruitful space for research about the processes of the development of typically human ways to be and to think, as objects of its investigation.
|
68 |
Vyresniųjų klasių (9 - 12 kl.) mokinių mokymosi motyvacija, pasiekimų motyvacija, savęs vertinimas ir mokymosi sėkmė / The higher forms pupils‘ study motivation, self-assessment and study successČemeškaitė, Jurgita 23 May 2005 (has links)
In this paper was reached to examine the higher forms pupils‘ study motivation, self-assessment and study success; to set down pupils‘ study and march motivation, self-assessment and progress interconnections in this work. It was set down that the connection between motivation and study progress is statistically important. It means, that pupils who have higher study motivation get better assessment of their study results. Study progress correlate with study motivation statistically importantly and positively. It is why, when it is strong study motivation, there are high marks of the study progress. It was also set down the older students are in the higher forms, the better academic results they reach. Researching the connection of cognitive self-assessment with emotionalself-assessment it was noticed the statistically important and positive correlation. Consequently, if one assesses himself logically, rationally well, his positive, warm, kindly emotional assessment is getting higher.
|
69 |
Jaunesniojo mokyklinio (I-IV klasės)amžiaus vaikų kūrybiškumo ypatumai / Primary scool (I- IV classes) childrens creative thinking componentsGiržadienė, Aldona 23 May 2005 (has links)
The aim of this work is to analyse the peculiarities of the components of verbal and nonverbal creative thinking. In the first (theoretical) part analysed the problems of creativity and creative thinking, characteristics of creative teenagers, factors that confirm creativity are discussed. In the second (practical) part analysed the results of investigation on the components of verbal and nonverbal creative thinking in the I- IV class primary school boys and girls.
|
70 |
Jauno suaugusiojo streso įveikos ypatumai / The young adults' stress management singularitiesBlažienė, Neringa 23 May 2005 (has links)
The purpose of this graduate job is to investigate young adult’s personality’s psychological evolutionary singularity, stress conception, factors, stress management style and stress management styles’ links of such psychological singularities as sense of coherence, emotional intelligence, self-esteem. The young adult’s stress management singularities’ investigation has accomplished using A. Antonovskio (1995) Sense of Coherence scale, Norman S. Endler, James D. A. Parker (1999) the questionnaire of stress management, Reuven Bar-on, Ph. D. (1999, 2002) the questionnaire of emotional intelligence and M. Rosenberg (1965) the questionnaire of self-esteem. Conclusions are following: 1. For young age adults-women more typical point of emotional reaction and stress avoidance of management styles than the same age men. 2. Increasing young age adult’s the self – esteem less typical point of emotional reaction stress management style. 3. There is positive relation between the young adult sensse of coherence and the problem solution stress management style. 4. The superior common emotional intelligence the less typical point of emotional reaction stress management style.
|
Page generated in 0.0385 seconds