81 |
Storyline som metod för skolutveckling : Fyra pedagogers uppfattningar om måluppfyllelse genom storylineHansson, Eva January 2007 (has links)
Syftet med denna undersökning var att ta reda på om storylinemetoden ger måluppfyllelse mot grundskolans styrdokument och om storylinemetoden kan främja skolutveckling. Un-dersökningen gjordes inom ramen för aktionslärande. Med skolutveckling som mål kan man i ett aktionslärande knyta samman yrkespraktik och teori. Avdelningen som undersök-tes har under de senaste fyra åren genomfört fyra olika storyline. Barnen på avdelningen har gått i årskurs F-4 under dessa år. Fyra av de pedagoger som varit med alla fyra åren på avdelningen intervjuades enskilt. Det empiriska materialet bearbetades med inspiration av hermeneutiska tolkningsprinciper. Fem olika tema sammanställdes utifrån intervjuerna. Resultatet visar att pedagogerna har en stor tilltro till metoden. De anser själva att målen uppfylls. Frågan om ”bevis” för måluppfyllelse kvarstår dock. Deras uppfattning är också att storyline kan främja skolutveckling. Sedan avdelningen började arbeta med storyline så har avdelningen utvecklats positivt. Nivån på den pedagogiska diskussionen har höjts och också medvetenheten om att grundskolan är en målstyrd skola.
|
82 |
Introduktionsprogrammen : -utveckling, möjligheter och hinderJohansson, Rebecca, Elvén Bergling, Johanna January 2015 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka hur en förändringsprocess gällande en kommuns introduktionsprogram tar hänsyn till de behov som utbildningen avser att möta. Avsikten är att få enhetschefers, utvecklingsledares, rektorers, studievägledares och lärares bild av det förändringsarbete som pågår och analysera detta ur olika specialpedagogiska perspektiv samt ur ett organisatoriskt perspektiv. Denna studie bygger på tolv intervjuer och är en fallstudie med en kvalitativ ansats. Resultatet visar att i försök att skapa en inkluderande verksamhet framträder svårigheter som förstås ur dilemmaperspektivet. Det traditionella perspektivet verkar sida vid sida med det relationella perspektivet när skolan försöker möta elever utifrån olika förutsättningar och behov, samtidigt som de ska organisera en likvärdig utbildning. Främst det radikala gemenskapsorienterade och individorienterade inkluderingsperspektivet finns representerad i resultatanalysen. Det finns strömningar mot social inkludering vilket skulle innebära att flera samhälleliga nivåer behöver beaktas, inkluderingen kan inte reduceras till enbart den skola där eleven befinner sig. I styrgruppen finns och delas en känsla av att förändringen är nödvändig och att den behövs. Däremot så saknas en samsyn till varför förändringen genomförs och vad den ska leda till. Gemensam vision och mål saknas vilket äventyrar förändringsarbetets genomslag. En förutsättning för det fortsatta arbetet är att det utarbetas en strategi för att överbrygga de många hinder som framkommit.
|
83 |
Skola utan timplan : - rätt fokus på debatten?Lundberg, Kristin, Toljamo, Marita January 2006 (has links)
Syftet med arbetet var att intervjua några lärare som inte deltar i timplanedelegationens försöksprojekt och redogöra för deras åsikter om hur de tror att det är att arbeta utan timplan. Ur syftet skapade vi fyra frågeställningar: 1. Hur tror lärare att undervisningen påverkas när utbildning utan timplan införs. 2. Hur tror lärare att eleverna påverkas av arbete utan timplan? 3. Hur tror lärare att lärarrollen påverkas av arbete utan timplan? 4. Hur tror lärare att Föräldrarnas insyn, delaktighet och inflytande påverkas av arbete utan timplan? 5. Vilka likheter respektive olikheter i pedagogernas uppfattning om skola utan timplan framkommer mellan lärare som deltagit respektive inte deltagit i projektet med skola utan timplan? Vi besvarade frågeställningarna genom att genomföra 16 kvalitativa intervjuer med pedagoger samt genom att studera relevant litteratur i ämnet. Timplanedelegationens slutsats är att skillnaderna mellan skolor som deltar i försöket med en skola utan timplan och referensskolorna är små men att timplanen bör tas bort. Informanterna ansåg att de redan idag inte följer timplanen, därför anser de att skillnaden inte kommer att vara så stor vid ett eventuellt borttagande av timplanen. Bilden av en mer framgångsrik skola på grund av ett borttagande av timplanen målades upp som en utopi, av många informanter. Vi anser att debatten har fel fokus och tror att borttagande av timplanen inte kommer att leda till någon stor förändring.
|
84 |
Med annat modersmål : Nyanländas skolsituation inom grundskolans verksamhetCarlsson, Git January 2013 (has links)
Huvudsyftet med denna uppsats är att beskriva mottagandet för nyanlända elever, i år 6-9, vad gäller utbildning i en kommun i Sverige. Studiens avsikt har därmed varit att belysa, med utgångspunkt i tidigare forskning, vilka förutsättningar för en positiv skolutveckling som den nuvarande organisationen erbjuder. För att uppnå detta syfte har jag genomfört en kvalitativ studie som baserats på intervjuer med fem informanter från skolans kontext, en rektor, en modersmålslärare, en lärare i förberedelseklass samt två kärnämneslärare. Resultaten från de genomförda intervjuerna har tolkats och analyserats och visar att förutsättningar för positiv skolutveckling finns i form av medvetenhet bland undervisande lärare samt rektor om vad som behövs för detta. Det finns behöriga lärare i svenska som andraspråk som försöker se till de nyanlända elevernas utbildningsbehov samtidigt som det finns andra lärare som har svårt att anpassa undervisningen för dessa elever. För att kunna diagnostisera utbildningsbehovet genomförs kartläggningar av lärare i syfte att få så mycket information om elevens skolbakgrund som möjligt. Dessvärre framkommer inte exakt hur och vad man kartlägger eller vad man gör med resultaten men det visar sig att det är kunskaper i matematik och engelska som främst testas, och det på svenska, vilket är tvärtemot vad Skolverket rekommenderar. Skolverket menar att det är viktigt att man inte bara tittar på elevens kunskaper i svenska språket utan att man även ska titta på elevens kunskaper från hemlandet. Studiehandledning förekommer inte på skolan utan de lärare som undervisar de nyanlända eleverna och då främst i svenska som andraspråk får därför fungera som studiehandledare, på svenska, vid språkproblem som uppstår. När eleverna anses vara mogna för klassundervisning sker en övergång dit. Detta äger rum efter kunskapstester och när läraren i förberedelseklassen anser att elevens språkkunskaper är tillräckliga för att klara av den undervisningen. Eleverna slussas ut till övriga ämnen successivt i syfte att integreras med klassen vilket är en bra förutsättning för positiv skolframgång. Den sammanfattande helhetsbilden av resultaten, på den undersökta skolan, visar att det finns förutsättningar för positiv skolutveckling för de nyanlända eleverna, medan det även framkommer att det finns mer att göra för att förbättra skolsituationen för dessa elever.
|
85 |
Lärares samarbete kring undervisning och elevers lärande / Teacher collaboration on teaching and student learningKjörk, Maria January 2014 (has links)
Om en skola lyckas väl eller mindre väl i sitt uppdrag beror på många faktorer. En del avdessa kan skolan inte påverka. Till dessa faktorer hör till exempel vårdnadshavaresbakgrund. Vad skolan däremot kan påverka är lärares skicklighet i att undervisa, vilket harvisat sig vara den enskilt största skillnaden mellan skolor och skolsystem av olika kvalitet.För att utveckla lärarnas yrkesskicklighet behövs ett levande samarbetsklimat. Studiens syfteär att undersöka i hur hög utsträckning högstadielärare samarbetar kring undervisning,bedömning samt hur elever lär sig. Trettiofyra lärare fördelade på två högstadieskolor deltogi enkätstudien. Skolorna delar skolledare och har en identisk organisation med avseende påtid för formellt samarbete.Resultatet visar att det finns ett mycket starkt samband mellan det schemalagda och detspontana samarbetet lärare emellan. Det som behandlas på schemalagd konferenstid(ämneskonferenser och andra möten med styrt innehåll) är också det som det spontana samarbetet kretsar kring. / How successful a school is depends on many factors. Some of these factors schools cannotaffect, for example, parents’ backgrounds. What the schools can affect however is how wellteachers teach, which has proven to be the single biggest difference between schools andschool systems of varying quality.In order to develop teachers' professional skills, teamwork is essential. This study aims toinvestigate the extent to which high school teachers collaborate on teaching, assessmentand how students learn. Thirty‐four teachers at two secondary schools filled in thequestionnaire. The schools share principals and have an identical organization regardingtime for formal collaboration.The results show that there is a very strong correlation between within scheduled andspontaneous teacher cooperation. What is being discussed at scheduled meetings (such assubject specific conferences and other meetings with given content) is also being discussedwhen teachers collaborate spontaneously.
|
86 |
Elevinflytande i specialidrott : En kvalitativ studie om elevinflytandets roll i specialidrott fotbollBjörnell, Jakob, Dohrmann, Joakim January 2014 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka vilka uppfattningar elever har till elevinflytande, i ämnet specialidrott fotboll, som erbjuds vid NIU-gymnasium. Sedan 2011, och införandet av den nya läroplanen för gymnasiet, kan endast så kallade RIG- och NIU-gymnasium erbjuda specialidrott. Tidigare har samtliga gymnasieskolor haft möjlighet till detta. För att uppnå studiens syfte används en kvalitativ metod. Åtta NIU-elever intervjuas genom semistrukturerade intervjuer. John Deweys pedagogiska teori och Myndigheten för skolutvecklings analyseringsmodell fungerar som teoretiska ramverk. Resultatet i studien visar att eleverna har ett positivt förhållningssätt till elevinflytande och dess demokratiska innebörd. Ämnets praktiska karaktär, lärarens/instruktörens kompetens, delaktigheten i samtal och utvärderingar samt elevernas strävan att utvecklas inom sin idrott uppfattas skapa goda möjligheter till elevinflytande. Eleverna uppfattar att deras bristfälliga kompetens, jämfört med lärarens/instruktörens, kan utgöra förhindrade möjligheter till inflytande. Uppfattningar om att deras åsikter är irrelevanta till ämnets syfte, och att de emellanåt ges inflytande utan ramar, uppfattas vara andra hinder till elevinflytande. Elevinflytande uppfattas som en viktig faktor till lärande, bland annat för att eleverna tillåts göras delaktiga i planering och utformning av lektioner. Genom elevinflytande uppfattar eleverna även att de blir ansvarstagande för deras utveckling, både som idrottsutövare och människor. Ur studien framkommer det även att elevinflytande möjliggör självreflektion och medvetandegör lärandeprocessen i ämnet specialidrott.
|
87 |
LÄRARES ATTITYDER TILL FÖRÄNDRINGAR INOM SKOLAN : En kvalitativ studie som belyser lärares olika attityder till de olika förändringarsom de möter i sin yrkesrollHillerdal, Sanna January 2013 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka de attityder som lärare och skolledarehar till förändringar som de möter i sitt yrkesliv och att förklara dessa utifrån deerfarenheter som de själva berättade om samt att problematisera dessa attityder irelation till de förändringar som skolutveckling innebär. Datainsamlingen har skettmed semistrukturerade intervjuer. Resultaten visade att tidigare erfarenheter avförändringar kan kopplas till attityderna och att de även har en viss betydelse förskolutvecklingens lyckande eller misslyckande. Slutsatserna jag drog var att läraresattityder delvis beror på förändringarnas karaktär och även vissa andra saker. Därförbör man ta detta i beaktande när man ska bedriva skolutveckling.
|
88 |
Ju mer vi är tillsammans : En fallstudie av ett inkluderingsprojekt.Widerberg, Elsa January 2014 (has links)
Denna uppsats ämnar undersöka vilket förhållningssätt pedagoger och skolledning har till att inkludera elever med diagnos inom Autismspektrumtillstånd samt andra i skolsvårigheter i en vanlig högstadieklass och vilka de eventuella framgångsfaktorerna och fallgroparna är. Studien har genomförts på en högstadieskola där man valt att inkludera nio elever, varav fyra med AST-diagnos, som befinner sig i olika former av skolsvårigheter i en klass och förstärka denna klass med en assistent och en specialpedagog. Studien är en fallstudie och metoden som använts i studien är kvalitativa intervjuer av inblandad personal. Som bakgrundsmaterial har jag även tagit del av dokumentation i form av projektplan och verksamhetsberättelse. Vad gäller organisation pekar resultaten på att tydlig styrning och målbeskrivning är av vikt, samt att det finns risker med att liknande satsningar görs i projektform då man lätt koncentrerar behoven i en och samma klass vilket innebär att denna kan ses som avvikande. Projektformen innebär även att det uppstår en risk att övrig personal uppfattar inkludering som ett undantag från den ordinarie verksamheten. De resurser som krävs för att verksamheten ska lyckas utges bland annat vara tid till reflektion och utvärdering, individuella anpassningar samt extra personalresurser i klassrummet.
|
89 |
När PBS kom till byn berättelser om erfarenheter av problembaserad skolutveckling /Åstrand, Annika, January 2009 (has links)
Diss. (sammanfattning) Karlstad : Karlstads universitet, 2009.
|
90 |
Demokratifostran i skolans styrdokument – då, nu & i framtiden? : En jämförande studie av demokratifostran i de svenska styrdokumenten Skolkommissionen 1946 och Lgr11 / Democratic education in the central curriculums of the swedish school – a study comparing ideals of fostering democratic citizens in the documents Skolkommission 1946 and Lgr11.Scott, Elin January 2018 (has links)
Results in this study appears to show that the moral curriculum of the swedish school, from 1946 to 2011, has contributed to increasing equality between men and woman, the possibilities for self-realization, civics knowledge and choice of profession at the same time as it has participated in creating old and new form of exclusion/alienation. The conclusions lands in the advocacy of regaining the neutrality requirements in the moral curriculum of swedish schools. The school should work according to democratic practices but should not proclaim democratic-poltical doctrines. The moral curriculum should be as thin as possible and use a vocabulary which is open for relativism. The description of the Christian and humanist tradition should be developed into something more inclusive or complemented by the design of the diverse and actual society.
|
Page generated in 0.0548 seconds