71 |
Konflikthantering i skolan : att förebygga och hanteraLarsson, Anna, Holm, Helene January 2008 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen är att belysa hur två skolor arbetar med konflikthantering i skolan. Genom studien ville vi ta del av tankar och erfarenheter kring konflikthantering hos lärare som undervisar i år 1-3 i en kommun i mellansverige samt ta reda på hur de arbetar för att förebygga och hantera konflikter mellan elever i skolan. Den datainsamlingsmetod som användes i undersökningen var intervjuer. Den teoretiska referensramen behandlar litteratur om konflikthantering. Resultatet av studien visade att de flesta lärare uppfattade konflikter både som positivt och negativt. Den vanligaste arbetsgången vid konflikthantering var att lyssna på inblandade parter samt gemensamt diskutera händelseförloppet. Lärarna ansåg det vara angeläget att inte avsluta diskussion innan alla inblandade ansåg konflikten vara löst. Alla lärare i studien arbetade förebyggande genom olika arbetsmaterial till exempel Livsviktigt och Charlie. De använde sig även mycket av diskussioner i klassen för att stärka gruppsammanhållningen. Slutsatsen var att lärare upplever konflikter som lärorika och utvecklande men väldigt tidskrävande. Konflikter är en stor del av lärarens vardag.</p>
|
72 |
Bråkräkning, ett problem? : - Utifrån lärarperspektiv och elevperspektiv.Söderström, Jenny, Alriksson, Sofia January 2008 (has links)
No description available.
|
73 |
Åldersindelad och åldersblandad undervisning : - En jämförande studie ur ett lärar- och ledningsperspektiv för de tidigare åren i skolanEketjäll, Frida, Lagerkvist, Christina January 2009 (has links)
<p>Syftet med vårt examensarbete var att inhämta kunskap kring samt jämföra de olika organisationsformerna åldersblandad och åldersindelad undervisning i år 1-3, med fokus på lärar- och ledningsperspektiv. Våra frågeställningar löd: Vilka för- respektive nackdelar finns med åldersblandad undervisning? Vilka för- respektive nackdelar finns med åldersindelad undervisning? Vad, vilka motiv, styr skolans val av organisationsform? Samt vilka konsekvenser leder åldersblandad respektive åldersindelad undervisning till för lärarrollen? Vår undersökning grundar sig i en fallstudie av två skolor, en F-6 skola i ett mindre samhälle samt en F-3 skola i en mellanstor stad, belägna i två intilliggande län i Mellansverige. Kvalitativa intervjuer använts som metod. Två rektorer samt nio lärare har intervjuats. Resultatet visade att det finns en rad olika för- och nackdelar med de båda organisationsformerna, åldersblandad och åldersindelad undervisning. Resultatet visade även att det är ekonomi, sviktande elevantal, pedagogiska skäl samt konkurrens från andra skolor som styr skolans val av organisationsform. Det framkom även att det är skillnader i lärarens arbetssituation när man jämför de båda organisationsformerna med varandra.</p>
|
74 |
Lärarens ledarroll : En kvalitativ studie om lärarens ledarskap i förskolan och i skolans tidigare årVaronen, Johanna, Gustafsson, Anna January 2010 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att undersöka uppfattningar som olika lärare har om ledarskap. Ledarstilar är en del av begreppet ledarskap och används också i arbetet. Studien omfattas av två förskollärare och två lärare för skolans tidigare år och har en kvalitativ ansats som är en småskalig studie bestående av observationer och intervjuer för att som forskare kunna bilda sig en förståelse om det undersökta fenomenet. I resultatet framkommer det att samtliga lärare har olika uppfattningar kring sitt ledarskap i praktiken och det synliggörs under många av observationerna att lärarna använder olika ledarstilar vid ett och samma tillfälle. Det visar sig en skillnad mellan de olika lärarnas sätt att leda sin undervisning och det synliggörs att förskollärarna ser till barnens behov i utformandet av verksamheten och i skolan visar det sig genom att lärarna har mer fokus på uppgiften. Slutsatser för denna studie är för det första att det förekommer en blandning av olika ledarstilar i både förskolan och skolans tidigare år och en sådan kombination av ledarstilar kallas för ett situationsanpassat ledarskap. För det andra kan man se att lärarens personliga förhållningssätt utgör en viktig del i dennes ledarskap. </p>
|
75 |
Elevinflytande i läroprocessen : En fallstudie gjord i en ålderintegrerad klass i grundskolans tidigare årTjärnberg, Marie, Zetterberg, Therese January 2009 (has links)
<p>For several places in the curriculum, it is clear that pupil participation is important. Students should, together with the teacher, take control and responsibility over their own learning process. This essay aims to describe and analyse pupil participation in the learning process of a class with schooling of a thematic approach. A case study has been used as a research strategy and the studied unit is an age-integrated class with pupils from grades four and five. The empirical relevance has been collected from six observations, a teacher interview and two focus-group interviews with the pupils. The result shows that the pupils have a limited influence in their learning process and that the teachers predetermine the content, methods, co-operation arrangements and rate of studies. The class is aware of the curriculum but are not familiar with what they contain. For example, the pupil’s don’t know what the word "pupil participation" means. The conclusions drawn are that the class should be given more influence in the learning process. The question is how much influence and what kind of influence they are to be given. There is insufficient research on how increased pupil participation affects pupil’s knowledge, but a dialogical communication pattern in the classroom is recommended.</p>
|
76 |
Betygskriterier i dagens skola : En studie kring arbetet, åsikterna och föreställningarna gällande betygskriterier bland lärare i grundskolans senare år / Grading criteria in modern-day school : A study of the work, the opinions and the conceptions about grading criteria among teachers in primary schools latest yearsJohansson, Jonas January 2009 (has links)
<p><p>Mitt syfte med arbetet är att undersöka vilka olika metoder lärare använder sig av för att framställa och förmedla betygskriterier till sina elever. Dessutom avser jag att ta reda på vad lärare har för åsikter kring betygskriterier, såväl fördelar som nackdelar. Slutligen kommer jag att utreda hur lärare uppfattar elevers inställning till betygskriterier. För att uppnå mitt resultat har jag genomfört individuella intervjuer med lärare på grundskolans senare år.</p><p>Min studie har visat att framställning och förmedling ligger helt på lärarens bord att ansvara över. Jag har funnit fyra olika modeller för hur framställningen sker och tre olika sätt som förmedlingen sker på. Fördelar som finns med arbete med betygskriterier är bland annat att det är en trygghet i arbetet samt att det kan fungera som en sammanhållande länk mellan kollegor och andra skolor. Nackdelarna berör främst tidsomfattning, ämnesskillnader och alltför täta förändringar. Elevernas inställning är enligt lärare likvärdig med deras egen. Lärarnas sätt att arbeta med betygskriterier är väsentligt för resultatet, annars kan det kan lätt leda till orättvisa, missnöje och en, i deras uppfattning, meningslös inlärning.</p></p>
|
77 |
Lärares attityder till NO-undervisning i år 1-3Andersson, Pernilla, Hansson, Josefine January 2008 (has links)
<p>Syftet med vår studie är att undersöka vilka attityder pedagoger i år 1−3 har till NO- undervisning. Vi har valt att förlägga vår studie till två olika skolor då vi vill undersöka om pedagogernas attityder skiljer sig åt beroende på vilken typ av skola de arbetar på.</p><p>Studien bygger på kvalitativa intervjuer med 5 pedagoger. Ur vår kvalitativa analys framkommer att följande begrepp genomsyrar pedagogernas attityder: konkretisering, vardagsanpassning, praktiskt arbete, experiment, elevernas erfarenheter/förkunskaper och samspel. När vi har jämfört de olika pedagogernas attityder till NO- undervisning i år 1−3 har vi inte funnit några skillnader beroende på om de arbetar på en miljöinriktad skola eller en skola utan inriktning. Oavsett vilka förutsättningar pedagogerna har gällande t.ex. material så har alla pedagogerna en positiv attityd till NO- undervisning i år 1−3. Pedagogerna uppvisar dock olika arbetssätt som reflekterar deras syn på NO- undervisning.</p>
|
78 |
Snabbare omhändertagande av patienter med misstänkt höftfrakturLarsson, Glenn January 2008 (has links)
<p>Äldre patienter över 65 år med höftfraktur efter lågenergitrauma får vänta länge på röntgen, undersökning, provtagning och operation. Det verkar finnas ett samband med långa väntetider och komplikationer som svår smärta, förvirring, infektioner, trycksår och förlängd vårdtid för den drabbade. Syftet med studien var att undersöka om en påbörjad preoperativ handläggning prehospitalt kan leda till minskade väntetider, mindre smärta postoperativt, färre komplikationer och vårddagar för patienter med misstänkt höftfraktur. Snabbare omhändertagande för dessa patienter innebar att ambulanspersonalen påbörjade de åtgärder som utförs på akutmottagningen och slussade patienten förbi akutmottagningen til röntgen. Resultatet av den nu aktuella studien jämfördes med en motsvarande grupp som omhändertagits på sedvanligt sätt. Resultatet visade att komplikationer och vårddagar var färre i inteventionsgruppen. En slutsats är att ett snabbare omhändertagande för denna patientgrupp kan innebära att komplikationerna minskar, prioriteringen blir högre och handläggningstiden minskar i hela vårdkedjan. Vårdpersonalen kan få en större medvetenhet om patientgruppens känslighet och leda till en ökad kvalitet i omvårdnaden. En snabbare handläggningstid skulle även kunna innebära mindre belastning på akutmottagningen och frisätta mer tid åt andra patientgrupper.</p>
|
79 |
Grupperingar och utanförskap i skolan ~ orsakat av språk ~Löfberg, Linda January 2007 (has links)
<p>Syftet med denna studie är att undersöka om elever i den</p><p>senare delen av grundskolan känner sig utanför eller</p><p>mobbade då ett annat språk än svenska talas. Ytterligare</p><p>ett syfte med studien är att se på vilket sätt man kan skapa</p><p>ett språkförbud som passar in på en skola för alla. För att</p><p>uppnå syftet används en kvantitativ metod, i form av</p><p>enkäter, samt en kvalitativ metod, i form aven</p><p>semistrukturerad intervju. Urvalet bestod av 60 elever i</p><p>skolår nio samt två rektorer på två olika grundskolor.</p><p>Resultatet av studien visar att, större delen av eleverna</p><p>med mer än ett språk använder det i skolan och att de</p><p>andra eleverna känner sig utanför då de inte förstår. Det</p><p>visar även att skolorna arbetar aktivt mot att elever ska</p><p>känna sig utanför på grund av detta problem. I</p><p>diskussionen förs även ett resonemang om hur man kan</p><p>skapa ett språkförbud som passar en skola för alla.</p>
|
80 |
Undervisning i naturvetenskap de tre första åren i skolan : En studie om lärares upplevelser av sitt arbete med naturvetenskapTrygg, Emma, Larsson, Emma January 2010 (has links)
<p>I denna uppsats redovisas resultatet av vår studie som har syftet att ta reda på vilka upplevelser lärare som undervisar i de första tre åren i skolan har om ämnena kemi, fysik och biologi. Vi är nyfikna på detta då vi under vår verksamhetsförlagda utbildning har fått uppfattningen att naturvetenskapen ibland har en negativ klang i skolan. Studien har genomförts med hjälp av kvalitativa intervjuer med nio klasslärare i Halmstad kommun. Detta för att på bästa sätt undersöka vår forskningsfråga. En genomgång av litteraturen har gett oss en inblick i hur forskare ser på den naturvetenskapliga undervisningen, både ur ett nationellt och internationellt perspektiv.</p><p>Resultatet visar att lärarna i vår studie arbetar med naturvetenskap i skolan, till största del med tema. Den naturvetenskapliga verksamheten de tre första åren i grundskolan är enligt våra intervjupersoner mestadel inriktad på biologi. Alla lärarna i vår studie påpekar att lärarna har en viktig roll när det kommer till att påverka elevers intresse för naturvetenskapen. Lärarnas fritidsintressen visade sig i största drag inte vara av naturvetenskaplig karaktär och majoriteten har endast positiva erfarenheter av ämnet biologi från sin egen skolgång och inte lika bra erfarenheter av ämnena kemi och fysik. Resultatet visar även att självförtroendet brister hos lärarna när de undervisar i naturvetenskap.</p>
|
Page generated in 0.0686 seconds