111 |
Barn som utmanar : En kvalitativ studie ur förskollärarnas perspektiv på arbetssätt och könsspecifika särdrag hos barn med utmanande beteende i förskolaZeneli, Emine January 2023 (has links)
Med utgångspunkt från Aspelins relationella kopetens har jag undersökt hur förskollärare ser på barn med utmanande beteende i förskolan. Hur de bemöter, skapar och anpassar miljöerna för barn med utmanande beteende. Undersökningsmetoden bestodd av fysiska träffar med hjälp av semistrukturerade intervjuer. I studien deltog 6 utbildade förskollärare från tre olika förskolor från samma kommun. I studien framkom det att förskollärarnas främsta arbetssätt och metod är att arbeta förebyggande. Studiens resultar visade också att barn med problembeteenden som inkluderar aggression, hyperaktivitet och brist på deltagande blir mer negativt bemöta av både barn och vuxna. Förskollärarna visade också på bristande kunskap kring könnsspecifika särdrag och mer specifikt på flickors utmanande beteende. Detta är särskilt viktigt då forskning visar på att det finns skillnader på flickors och pojkars symptom med utmanande beteende, samt att flickor lättare hamnar i skymundan och inte får den hjälp de behöver då deras symptom inte är lika utåtagerande som pojkars.
|
112 |
Virtual reality som behandlingsmetodvid vid tandvårdsrädslaJovancic, Uros, Eddin Mohamad, Emad January 2024 (has links)
Introduktion/Bakgrund: Tandvårdsrädsla är en av de vanligaste rädslorna och den är ganska komplex. Det finns flera bakgrundsfaktorer till tandvårdsrädsla som till exempel tidigare negativa erfarenheter inom tandvården. Föräldrarnas tandvårdsrädsla, socioekonomisk status, kön och ålder är ytterligare faktorer som har visats varaassocierade med tandvårdsrädsla. Tandvårdsrädsla ökar risken för undvikande av tandvårdsbesök vilket kan öka risken för orala sjukdomar såsom karies och parodontit. Detta kan dessutom leda till en minskning av den hälsorelaterade livskvaliteten hos tandvårdsrädda individer som inte besöker tandvården. Virtual reality används mycket inom exempelvis spel, träning eller för avslappning. På senare tid har Virtual Reality börjat användas vid psykologiska behandlingar i syfte till att förstå och behandla rädslor och fobier. Syfte: Att kartlägga Virtual Reality som behandlingsmetod vid tandvårdsrädsla. Metod: En litteraturstudie. Artikelsökningen gjordes i databaserna PubMed och CINAHL. Artiklarnas bedömdesmed relevansmall och kvalitetsgranskades och innehållet analyserades genom kondensering. Totalt inkluderades tio artiklar. Resultat: Studier visade att Virtual Reality kan vara en effektiv behandlingsmetod vid tandvårdsrädsla. Virtual Reality har visats kunna bidra till minskning av smärtuppfattning, sänkning av ångestnivå/puls. Dessutom minskade även behandlingssvårigheter vid användning av Virtual Reality under tandvårdsbehandling. Slutsats: Virtual Reality som behandlingsmetod kan vara effektiv vid tandvårdsrädsla.
|
113 |
"Barn som kan göra rätt, gör rätt"Holmlund, Tilda, Kuhlin, Evelyn January 2019 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur förskolepersonal från tre olika verksamheter uppfattar begreppen in- och utagerandebeteende samt vilka specialpedagogiska perspektiv som skildras i arbetet med att stödja barn som upplevs bruka ett in- eller utagerandebeteende. Att få en vidare kunskap om hur specialpedagogiska insatser används i förskolans verksamhet samt vad förskolepersonal anser vara betydande i arbetet med att stödja barn i förskolan. Studien grundar sig i kvalitativa semistrukturerade intervjuer som genomförts med sammanlagt åtta stycken personal från förskolan. Vår teoretiska utgångspunkt har varit specialpedagogiska perspektiv vilka benämns som det traditionella perspektivet, det relationella perspektivet och dilemmaperspektivet. Det resultat som vi funnit mest framträdande var föreskolpersonalens uppfattningar om begreppen in- och utagerandebeteende, de specialpedagogiska perspektiv som skildrats samt hur verksamheternas specialpedagogiska arbete ter sig i praktiken. Studiens slutsats var att vi kunnat urskilja samtliga tre specialpedagogiska perspektiv i relation till intervjupersonernas svar samt att vi kunnat se ett samband mellan tid- och resursbrist och samtliga barns rätt till förskoleplats, vilket givit ett resultat i form av ett behov av olika prioriteringar i verksamheterna.
|
114 |
Ung och brottsling : en studie om hur Brottsförebyggande rådet konstruerar ungdomars kriminella identitetsskapandeIssa, Nada, Lifström, Jessica January 2007 (has links)
<p>Vi kommer i denna uppsats med hjälp av kritisk diskursanalys, studera och analysera hur Brottsförebyggande rådet konstruerar ungdomsbrottslighet. Studiens syfte är att utifrån rapporten Kriminell utveckling – Tidiga riskfaktorer och förebyggande insatser, undersöka vilka egenskaper och beteenden som enligt Brottsförebyggande rådet kan ses som tidiga riskfaktorer när det gäller att upptäcka en kriminell utveckling. Vi kommer även att undersöka vilka åtgärder som enligt Brottsförebyggande rådet görs i Sverige för att förebygga en kriminell utveckling.</p>
|
115 |
Riskfaktorer i ungdomsvård : Hantering av riskfaktorer för normbrytande beteendeinom ramen för behandlingsinriktningarna Miljöterapi och KBTsarvari, mazdak, hansson, andreas, kruse, matilda January 2010 (has links)
Risk- och skyddsfaktorer är vanligt förekommande begrepp i dagenssamhällsdebatt, vissa forskare menar att vi befinner oss i ett risk- ochskyddsparadigm. På behandlingshem för ungdomar med ett allvarligtnormbrytande beteende är miljöterapi och KBT två vanliga metoder. Såledesavser studien undersöka hur respektive behandlingsinriktning använder sig avkunskapen om riskfaktorer i behandlingsarbetet. Syftet rör riskfaktorers betydelsei behandling samt vilka riskfaktorer som kan identifieras inom ramen förmiljöterapeutisk respektive KBT-inriktad behandling. Vidare syftar studien till attundersöka den praktiska tillämpningen av kunskapen om riskfaktorer ibehandlingsarbete. Studien har en kvalitativ forskningsansats och omfattar åttaintervjuer med personal vid två behandlingshem, det ena medbehandlingsinriktning psykodynamisk miljöterapi och det andra med KBTinriktning.Resultatet visar att hänsyn till riskfaktorer tas vid båda de undersöktaverksamheterna, dock på olika sätt. I den miljöterapeutiskt inriktadeverksamheten sker detta främst i det vardagliga miljöarbetet, medan den KBTinriktadeverksamheten använder sig av ett antal manualbaserade metoder som ärriktade mot specifika riskfaktorer. Inom KBT riktas insatser således direkt motriskfaktorerna medan miljöterapi fokuserar på underliggande problem och villkomma åt faktorerna indirekt. / Risk and protective factors are common concepts in today's public debate; some scientists meanwe are at a risk factor paradigm. Milieu therapy and CBT are two common methods at treatmentcenters for adolescents with serious antisocial behavior. Thus, the study aims to examine how eachtreatment approach uses knowledge of risk factors in the treatment process. The study concernsthe importance of risk factors in treatment and which risk factors can be identified within milieutherapy and CBT oriented treatment. The aim is to examine the practical application of theknowledge of risk factors in youth treatment centers. Present study has a qualitative researchapproach and includes eight interviews with personnel at two treatment centers, one withpsychodynamic milieu therapy and the other with a CBT orientation. It showed that risk factorsare taken into account at both centers. In the milieu therapeutic treatment center this occurs mainlyin the everyday work with structures and predictability at the center, while the CBT-orientedtreatment uses a number of manual-based approaches that address specific risk factors. WithinCBT interventions are directed directly towards risk factors, while environmentaltherapy focusing on underlying problems and reaches risk factors indirectly.
|
116 |
Ung och brottsling : en studie om hur Brottsförebyggande rådet konstruerar ungdomars kriminella identitetsskapandeIssa, Nada, Lifström, Jessica January 2007 (has links)
Vi kommer i denna uppsats med hjälp av kritisk diskursanalys, studera och analysera hur Brottsförebyggande rådet konstruerar ungdomsbrottslighet. Studiens syfte är att utifrån rapporten Kriminell utveckling – Tidiga riskfaktorer och förebyggande insatser, undersöka vilka egenskaper och beteenden som enligt Brottsförebyggande rådet kan ses som tidiga riskfaktorer när det gäller att upptäcka en kriminell utveckling. Vi kommer även att undersöka vilka åtgärder som enligt Brottsförebyggande rådet görs i Sverige för att förebygga en kriminell utveckling.
|
117 |
Det Mobila Spelandet : en kartläggning av vårt mobila spelande / Moblie Gaming : A survey of our mobile behaviorOlsson, Markus, Svensson, Magnus January 2012 (has links)
I detta examensarbete försökte vi med hjälp av två vetenskapliga metoder, en enkät och ett antal intevjuer, skapa oss en bild över svenskarnas användning av, och beteende kring, spel till smartphones och surfplattor. Med andra ord en undersökning över hur och varför folk spelar på sin mobila enhet. En analys av tidigare forskning inom detta ämne jämfördes med resultaten från våra undersökningar med förhoppningen på att kunna få ett tillfredställande resultat. Våra resultat pekar på ett antal faktorer som gör att man väljer att spela på sin mobila enhet. Exempel på dessa faktorer är enkelheten att sätta igång och spela samt avsluta när och var som helst, för avslappning, för att det är socialt eller som ett rent tidsfördriv. Att vara geografiskt obunden var den största och viktigaste unika aspekten vi hittade för mobilt spelande. Vart man än befinner sig så har man tillgång till snabb och lätt underhållning.
|
118 |
"Vi får inte se beteendet som ett problem utan som en utmaning" : En intervjustudie om förskollärares uppfattningar och bemötande av utagerande beteende hos barn i förskolanPersson, Elin, Jonsson, Martina January 2014 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur förskollärare uppfattar utagerande beteende hos ett barn och hur de bemöter detta beteende samt vilka strategier som används för att stötta de utagerande barnen. Något som även undersöktes var förskollärares tankar om könsskillnader när det gäller utagerande beteende. För att ta reda på dessa frågor användes intervju som metod. Sammanlagt intervjuades 8 stycken förskollärare. Resultatet visade att förskollärarna anser att det utagerande beteendet är svårdefinierat då det kan uttrycka sig väldigt olika beroende på individ. Dock uppgav de flesta att det utagerande beteendet förknippas med impulsivitet, växlande humör, svårigheter att kommunicera och att det innebär aggressiva känslor som ofta riktar sig mot andra genom exempelvis slag och bitande. I bemötandet av detta beteende beskrev förskollärarna att det är viktigt att vara lugn, närvarande, att acceptera barnet men inte beteendet, undvika att skuldbelägga och fokusera på allt positivt kring barnen. Det framkom att det är viktigt att individanpassa de strategier som används för att stötta de utagerande barnen. Strategier som uppgavs vara användbara var att arbeta mycket med förutsägbarhet, att anpassa miljön runt barnet, att som förskollärare stötta i leken och samtala med barnet. Samarbete i arbetslaget, med föräldrar och andra yrkesgrupper är också något som lyfts vara betydelsefullt i arbetet med att stötta de utagerande barnen. Resultatet visade också att förskollärarna hade skilda uppfattningar kring könsskillnader när det gäller utagerande beteende, men majoriteten upplevde att beteendet var mer förekommande hos pojkar.
|
119 |
Problemskapande beteenden bland grundskoleelever : Pedagogers upplevelser och tankar kring strategier och bemötanden / Creating problem behavior in primary schoolDomeij, Marlene January 2019 (has links)
Studiens syfte var synliggöra pedagogers upplevelser, tankar och känslor kring grundskoleelevers problemskapande beteenden. Frågeställningar var: Hur upplever pedagogerna problemskapande beteende? Hur tänker pedagogerna om strategier samt bemötande av sådant beteende? Åtta semistrukturerade intervjuer med pedagoger som arbetar i grundskolan genomfördes, transkriberades och analyserades. Studiens resultat visar att pedagogerna arbetar med problemskapande beteende på grupp-, individ- och organisationsnivå. Pedagogernas kunskap och kompetens samt egna värderingar, attityder och intressen är av betydelse för att handskas med dessa beteenden. Resultaten visar också att pedagogerna anser att det är viktigt att alla elever får goda förutsättningar för att utvecklas oavsett om det ibland uppstår kritiska situationerna som i skolvardagen som kan tyckas utgöra hinder lärande och utveckling. Pedagogerna betonade även betydelsen av dels att arbeta förebyggande (med metoder leder till att problemskapande beteenden minskar) dels att använda lågaffektivt bemötande (ett förhållningssätt och en metod) när det behövs. Med rätt förutsättningar och rätt metoder blir det lättare för eleven att nå sina mål.
|
120 |
(A)sociala normer : en kritisk diskursanalys av könsdiskriminering i ungdomars tvångsvårdsdomar utifrån rekvisitet “något annat socialt nedbrytande beteende” / (A)social norms : A critical discourse analysis of gender discrimination in the Care of YoungPersons Act based on the criteria “socially destructive behaviour”Ludwig Ekre, Helena, Pacsay, Michaela January 2022 (has links)
I syfte att undersöka på vilket sätt flickor diskrimineras i svenska domstolar, utfördes en kritisk diskursanalys ur ett genusperspektiv på utvalda domar. Efter en genomgång av kammarrättens domslut från år 2021 under lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), § 3 rekvisit något annat socialt nedbrytande beteende valdes sju pojkars respektive sju flickors domslut ut. Med Faircloughs tredimensionella modell som verktyg, analyserades textens struktur, vokabulär och grammatiska uppbyggnad, samt vad som inkluderas och exkluderas i domslutens text. I analysen av de utvalda domsluten konstaterades att flickor och pojkar framställdes på olika sätt och fick olika handlingsutrymme utifrån rekvisitet något annat socialt nedbrytande beteende. Vi fann tecken på att de asociala normer rekvisitet bygger på visade på en diskriminering och paternalisering av flickor. En sådan könsskillnad i kategorisering av flickor och pojkar kan bidra till en rättsosäkerhet i domstolsbesluten, där lika fall får olika utfall. Flickorna i vårt material dömdes således efter andra normer och snävare gränser än pojkarna. Vår studie grundade sig i tidigare forskning, men utvecklades även med nya upptäckter. Dessa byggde på förtryckande och förlegade normer, vilket tydde på en existens och upprätthållning av historiska diskurser. Diskurserna var således de samma som i tidigare forskning, men i takt med att samhället har förändrats och nya sociala problem har uppstått blev utfallen annorlunda.
|
Page generated in 0.044 seconds