Spelling suggestions: "subject:"läromedel."" "subject:"iläromedel.""
421 |
Läromedel i matematik : -en kvalitativ textanalysNilsson, Josefin, Lindström, Ulrika January 2007 (has links)
Vår uppsats tar upp tre olika perspektiv på lärande, behaviorism, kognitivism och sociokulturellt perspektiv. Vårt intresse ligger i att se vilken syn de utvalda läromedlen i matematik har på kunskap, pedagogik och elev. Som metod använder vi oss av en textanalys med kvalitativ ansats. Genom vår analys får vi kunskap om hur de olika perspektiven på lärande kommer till uttryck i utvalda läromedel i matematik. Med hjälp av analysen kan vi också se att de tre läromedlen som vi valt ut skiljer sig åt i synen på kunskap, pedagogik och eleven. Vi diskuterar även kring läromedlens interaktionsmöjligheter då en grundläggande del i vår uppsats är kommunikation och samspel. Vår slutsats är att de utvalda läromedlen har olika förutsättningar för dessa interaktionsmöjligheter, bland annat beroende på vilket perspektiv på lärande som främst genomsyrar läromedlet.
|
422 |
Jag kan, men inte på svenska : elever med annat modersmål än svenska - en läromedelsanalysJäderström, Johanna January 2008 (has links)
Syftet med detta arbete är att, utifrån teori och empiri, undersöka hur läromedel som används för elever i behov av särskilt stöd i svenska och med annat modersmål än svenska kan se ut samt om läromedel som används i denna undervisning utgår från individens behov och förutsättningar. I försök att besvara undersökningens frågeställningar har två metoder använts; dels kvalitativa intervjuer med lärare som arbetar med de elever som är i undersökningens fokus och dels en diskursanalytiskt inspirerad textundersökning av de läromedel som informanterna använder sig av. Undersökningen visar på att det finns en negativ attityd till läromedelsutbudet bland lärare. Vidare är det möjligt att se en tendens att lärare upplever svårigheter att finna material som är adekvat för den undervisning de genomför. De läromedel som i denna undersökning analyserats har relativt låg social karaktär i sig och kräver bearbetning av läraren för att möjliggöra samverkan mellan elever. De läromedel som analyserats är av övningsbokskaraktär och används till viss del av lärarna i syfte att arbeta självständigt, vilket försvåras genom att instruktioner och texter många gånger har för hög svårighetsgrad i förhållande till de övningar som förväntas genomföras. Undersökningens resultat kan fungera som ett hjälpredskap för den lärare som väljer undervisningsmaterial, i såväl ämnet svenska som andra ämnen. Resultatet kan leda till en ökad medvetenhet hos lärarna om att läroböcker har stor påverkan på den kunskapsinhämtning eleven gör, vilket ökar kraven på att läromedel ska vara väl utformade och ha ett innehåll som strävar efter att utveckla elevens lärande på bästa sätt.
|
423 |
Matematikbokens roll i matematikundervisningen : en intervjustudie med två lärareHauptmann, Maria January 2007 (has links)
Utgångspunkt för detta examensarbete är de sjunkande elevprestationerna i matematik. I en rapport av Skolverket (2007) konstateras att det är allt färre elever som når upp till målen i matematik i årskurs nio. Denna studie fokuserar på matematikbokens roll i matematikundervisningen, då det i tidigare forskning framkommer att stora delar av lektionerna består av att eleverna arbetar självständigt i matematikboken. I avsnittet tidigare forskning fokuserar studien på vad matematikboken kan få för konsekvenser för elevens möjligheter att utveckla en matematisk förståelse. Det som tydligt framkommer i detta avsnitt är att matematikboken främst används då eleven arbetar självständigt med eget arbete. Syftet med detta arbete är att undersöka på vilket sätt matematikboken används i undervisningen samt lärares uppfattning kring matematikbokens möjlighet att ge elever matematisk förståelse. Den empiriska undersökningen i detta arbete består av två intervjuer. De deltagande lärarna är båda verksamma i de tidigare åren och är utbildade i ämnet matematik. Resultatet av den empiriska studien visar upp två olika sätt att förhålla sig till matematikboken. Det som tydligt framkommer är att lärarens uppfattning kring huruvida matematikboken har möjlighet att stimulera att elever utvecklar en matematisk förståelse påverkar lärarens förhållningssätt till matematikboken i undervisningen. I resultatet framgår att den lärare som var mest bunden till matematikboken talade mindre om matematisk förståelse och såg matematikboken som en kunskapsförmedlare och ett sätt för läraren att försäkra sig om att eleven utvecklade en matematisk förståelse. Medan den lärare som var minst bunden till matematikboken mer talade om matematisk förståelse och var av den uppfattningen att matematikboken inte hade förmåga att stimulera att elever utvecklade en matematisk förståelse. Det som framkom i lärarnas utsagor visar både likheter och skillnader med det som framgår av tidigare forskning inom liknande ämnesområde. Likheter med vad tidigare forskning konstaterat är att matematikboken används i elevens eget arbete. Skillnader var att ingen av lärarna baserade den lärarledda undervisningen utifrån matematikbokens innehåll.
|
424 |
Genusperspektiv : analys av ett läromedel i engelska för grundskolans senare årMagnusson, Anette January 2007 (has links)
I examensarbetet analyseras läromedlet Wings (2003, 2005) ur ett genusperspektiv. De frågeställningar som ligger till grund för undersökningen är hur många gånger kvinnor/flickor och män/pojkar förekommer i texter och övningar, vem som har en aktiv respektive passiv roll, samt vilka yrken, handlingar och attribut som är kopplade till personerna. Läromedlet Wings för år 7-9 har gåtts igenom och varje gång texter eller övningar har handlat om kvinnor/flickor och/eller män/pojkar har detta antecknats. Den person som har en framträdande roll, en aktiv roll, i en text eller övning har benämnts som ”huvudroll” i undersökningen. För ”huvudrollerna” har antecknats vilka yrken de har eller hur de presenteras för läsaren. Handlingar och attribut som är kopplade till ”huvudrollerna” har även antecknats. En analys görs också av foton på ”huvudrollerna” Kerrie och David och deras familj, släkt och vänner som finns i Base Book 7 (2003). Undersökningen visar att Wings i stort förmedlar ett sunt genusperspektiv, där kvinnor/flickor och män/pojkar får lika stort utrymme och där både kvinnor/flickor och män/pojkar presenteras i sammanhang som visar på könens lika möjligheter. Samtidigt finns skildringar som förmedlar traditionella könsroller och negativa förväntningar på kvinnor/flickor och män/pojkar. Examensarbetet visar på vilka styrkor och svagheter läromedlet har ur ett genusperspektiv, samt hur man som lärare kan använda dessa i arbetet kring genus med eleverna.
|
425 |
Matematikboken och Zahlenreise : En komparativ studie kring matematikundervisningen i Sverige och Tyskland / Matematikboken and Zahlenreise : A comparative study on mathematics teaching in Sweden and GermanyWawretzko, Maren Henrike January 2007 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka och ge inblick i skillnader och likheter avseende delar av matematikundervisningen i skolår 3, å ena sidan i en klass vid en grundskola i Linköping i Sverige och å andra sidan i en klass vid en grundskola i Tamm-Hohenstange i Tyskland. Genom kvalitativa djupintervjuer med tre matematiklärare, klassrumsobservationer, en analys av matematikböckerna och andra läromedel samt en styrdokumentsanalys tog jag reda på vilken arbetsform som är vanligast på matematiklektionerna i respektive klass och varför, vilka förkunskaper i matematik eleverna hade i respektive klass i början av skolår 3, vilka förkunskaper de bör ha i matematik i början av skolår 3 enligt gällande styrdokument, vilken matematikbok som används i respektive klass och varför, samt vilka ytterligare läromedel som används utöver matematikboken och varför. Kortfattad information om tidigare internationell komparativ forskning inom skolväsendet och relevant litteratur om olika arbetsformer och deras konsekvenser för lärandet utgör den teoretiska bakgrunden till min studie. Mitt tillvägagångssätt för insamling och bearbetning av data samt de etiska ställningstaganden som jag har gjort beskriver jag i metodavsnittet. Resultaten visar att eget arbete är den vanligaste arbetsformen på matematiklektionerna i båda klasserna. Elevernas förkunskaper i matematik i början av skolår 3 skiljer sig åt. Resultaten tyder på att det i den svenska skolklassen fästs större vikt vid att få eleverna att förstå kopplingen mellan matematiken i skolan och matematiken i verkligheten, medan eleverna i den tyska skolklassen förväntas tillägna sig många, till viss del originella, kunskaper och färdigheter. Den mest påfallande skillnaden vid jämförelsen av matematikböckerna är att matematikboken som används i den tyska skolklassen är mycket mera omfattande än matematikboken som används i den svenska skolklassen. Matematikboken som används i den svenska skolklassen uppvisar däremot en tydligare struktur. När det gäller ytterligare läromedel, så använder matematiklärarna i den svenska skolklassen framförallt mycket konkret material, medan matematikläraren i den tyska skolklassen använder mycket skriftligt material utöver matematikboken. / Der Zweck dieser Studie ist, zu untersuchen und zu zeigen, welche Unterschiede und Ähnlichkeiten Teile des Mathematikunterrichtes im dritten Schuljahr, auf der einen Seite in einer Klasse an einer Grundschule in Linköping in Schweden und auf der anderen Seite in einer Klasse an einer Grundschule in Tamm-Hohenstange in Deutschland, aufweisen. Durch qualitative Interviews mit drei Mathematiklehrerinnen, Besuche in Klassenzimmern, eine Analyse der Mathematikbücher und weiterer Lehrmittel und eine Analyse der Dokumente, die offizielle Richtlinien enthalten, fand ich heraus, welche Unterrichtsform in der jeweiligen dritten Klasse am häufigsten vorkommt und warum dies so ist, welche Vorkenntnisse die Schülerinnen und Schüler in der jeweiligen dritten Klasse zu Beginn des dritten Schuljahres in Mathematik hatten, welche Vorkenntnisse sie gemäß der offiziellen Richtlinien zu Beginn des dritten Schuljahres in Mathematik haben sollen, welches Mathematikbuch in der jeweiligen Klasse verwendet wird und warum, und welche weiteren Lehrmittel außer dem Mathematikbuch verwendet werden und warum. Kurzgefasste Information zu internationaler vergleichender Forschung im Schulwesen und eine Übersicht über relevante Literatur, die die verschiedenen Unterrichtsformen und deren Konsequenzen für das Lernen und den Unterricht behandelt, bilden den theoretischen Hintergrund meiner Studie. Mein Verfahren für das Einsammeln und die Bearbeitung von Daten, sowie die ethische Stellungnahme, für die ich mich entschieden habe, beschreibe ich im dritten Kapitel. Die Ergebnisse zeigen, dass an die einzelnen Schüler/innen angepasster Unterricht diejenige Unterrichtsform ist, die im Mathematikunterricht in beiden Klassen am häufigsten vorkommt. Die Vorkenntnisse der Schülerinnen und Schüler in Mathematik zu Beginn des dritten Schuljahres unterscheiden sich. Die Ergebnisse deuten darauf hin, dass in der schwedischen Schulklasse mehr Wert darauf gelegt wird, dass die Schülerinnen und Schüler die Verbindung zwischen der Mathematik in der Schule und der Mathematik im wirklichen Leben verstehen, während von den Schülerinnen und Schülern in der deutschen Schulklasse erwartet wird, dass sie sich viele, zum Teil originelle, Kenntnisse und Fertigkeiten aneignen. Der auffälligste Unterschied beim Vergleich der Mathematikbücher ist, dass das Mathematikbuch, das in der deutschen Schulklasse verwendet wird, sehr viel umfangreicher ist als das Mathematikbuch, das in der schwedischen Schulklasse verwendet wird. Das Mathematikbuch, das in der schwedischen Schulklasse verwendet wird, weist hingegen eine deutlichere Struktur auf. Was die weiteren Lehrmittel betrifft, verwenden die Mathematiklehrerinnen in der schwedischen Schulklasse vor allem viel konkretes Material, während die Mathematiklehrerin in der deutschen Schulklasse viel schriftliches Material über das Mathematikbuch hinaus verwendet.
|
426 |
En analytisk studie av engelska läromedel ur genusperspektiv : An Analysis of English Teaching Material from a Gender PerspectiveBethencourt, Natalia January 2008 (has links)
Studien handlar om jämställdhet och representation av kön i tre läroböcker som används i engelskundervisningen på gymnasiet. Syftet med studien är att undersöka om de läromedel som används i engelska på gymnasiet förmedlar och förespråkar jämställdhet mellan könen, hur läroböcker med fokus på jämställdhet skulle kunna vara utformade, hur det praktiska arbetet med en jämställd lärobok kan te sig för lärare samt om lärare kan föra en pedagogik med ett kritiskt förhållningssätt. Undersökningen har både kvantitativa och kvalitativa inslag. Kvantitativ då förekomsten av flickor/kvinnor, pojkar/män i text i läroböckerna räknas och kvalitativ då bilden som förmedlas av respektive kön i läromedlens innehåll analyseras. De resultat som framkommit visar att flera olika faktorer måste tas i beaktande när vi talar om jämställdhet. Det räcker inte att endast räkna förekomsten av flickor/kvinnor respektive pojkar/män. Även andra sociala identiteter har betydelse när det handlar om jämställdhet. Begreppen jämställdhet, representation och objektivitet är mycket komplexa och kräver en mer representativ analys. Det finns olika kriterier för jämställda läroböcker, där grundläggande krav är att både flickor och pojkar finns representerade i texten och att båda könen motiveras och intresseras av texten. Lärare kan även använda sig av flera olika metoder och uppgifter för att belysa jämställdhetsfrågan i undervisningen men främst handlar det om att ha ett öppet förhållningssätt och attityd.
|
427 |
Narrativet i skolvärlden : Berättandet i läromedel för historieämnet och dess didaktiska innebördBladh, Sebastian January 2008 (has links)
This article evaluates the narrative and it´s didactic role in historiographic textbooks for schools. The primary study is a comparing qualitative analysis of the narrative in the different textbooks. The result leads to a pedagogical discussion based on Kieran Egans theories about cognitive tools, and how they shape our comprehension. The theoretical background defining and discussing narrative as a concept is partly based on a semiotic view, part linguistic. The main conclusion of the work is how the narrative seems to be a product of discourse in the ways the textbooks differ at the most from each other; Broken down, how the role of the writer and the reader and their conception of the world take part I a significant comprehension of the stories told in history textbooks. / Uppsatsen ser till narrativet och vilken roll det spelar för läromedel i historieämnet. Genom kvalitativ analys jämförs olika läromedel från 1900-talets början samt läromedel ifrån början av 2000-talet för att se till vilken utveckling berättandet har haft historiskt sett. Den teoretiska bakgrunden vilar på ett semiotiskt perspektiv samt ett lingvistiskt perspektiv av narrativet, för att vidare avsluta med en pedagogisk diskussion där Kieran Egans teorier kring hur kognitiva verktyg formar vår förståelse är i fokus. Den huvudsakliga slutsatsen i uppsatsen är att narrativet agerar som en produkt av diskursen där de olika undersökta läromedlen skiljer sig som mest; Enkelt sett, beroende av författare och läsare, deras roller och den uppfattning de äger i världen skapas en unik förståelse av berättelserna i historieläromedlen.
|
428 |
Mediedidaktik : Läromedelsserien Mediebokens didaktiska intentionerLundberg, Erika January 2008 (has links)
Sammanfattning Medieämnets korta historia som skolämne och dess splittrade karaktär gör att det finns en avsaknad av nedtecknad forskning kring utarbetade arbetssätt och arbetsformer. Detta gör det svårt för lärare och speciellt nya lärare som inte har en bakgrund inom Mediebranschen i utformningen av undervisningen. Förut fanns det mycket tydligare instruktioner i styrdokument riktade till skolan, men i och med nya pedagogiska synsätt är det kanske främst läromedlen som nyblivna lärare kan vända sig till för att få hjälp när det gäller utformandet av undervisning. Denna studie syftar därför till att undersöka vilka arbetssätt och arbetsformer som tar sig uttryck och erbjuds medieämnet i ett läromedel riktat till gymnasiets medieprograms karaktärskurser. I studien har jag kvantitativt studerat sex stycken av tolv böcker som ingår i läromedelsserien ”Medieboken” genom att räkna förekomsten av ord som sedan fått bilda kategorier för olika arbetssätt. Kategorierna har jag i sin tur fört över i diagram för att illustrera de olika arbetssätten. Slutligen har jag diskuterat de olika kategorierna som växte fram utifrån John Steinbergs tre pedagogiska huvudinriktningar Förmedlingspedagogik, Motivationspedagogik och Processpedagogik och prövat min hypotes som tog utgångspunkt i att det skulle vara elevaktiva arbetssätt som skulle dominera uppgifterna i böckerna. Studien visar att den mediedidaktik som formuleras i läromedelsserien ”Medieboken” överensstämmer till stor del med Steinbergs Motivationspedagogik.
|
429 |
Hur stämmer skolans läromedel i matematik överens med styrdokumenten?Lindh, Maria January 2008 (has links)
Tidigare gjord forskning visar att lärare i dagens skola är läroboksstyrda. Lärare anger i flera rapporter att de anser att det är läroboken som styr deras undervisning snarare än läroplanen (Johansson, 2006) . Boel Englund (1999) har gjort en sammanställning av forskningen kring läroboksstyrningen och hon visar att ju större kravet på bedömning av eleverna blir på lärarna, desto mer lärobokstyrda blir lärare. Då de politiska tankarna går åt att bedöma eleverna tidigare väcktes mitt intresse för detta område. Detta examensarbete är en jämförande studie av läromedel i matematik i förhållande till läroplanen. Jag har analyserat tre matematikläromedel i år 3 utifrån problemlösning och sedan jämfört detta resultat med läroplanens och kursplanens syn på problemlösning. Studerar man hela läromedlet, det vill säga både lärarhandledningen och elevens lärobok, stämmer läromedlet relativt bra överens med läroplanen vad gäller problemlösning. Emellertid om man begränsar sin analys till elevens lärobok är det mycket som fattas för att läromedlet och läroplanen ska stämma överens. Inga av de undersökta elevböcker kan exempelvis sägas ha fokus på att eleven ska arbeta med problemlösning tillsammans med andra i sociala sammanhang som läroplan och kursplan förespråkar. Undersökningen visar hur viktigt det är att lärare inte fastnar i en läroboksstyrning utan kritiskt granskar sitt läromedel. Framförallt är det viktigt att lärare inte lockas av att bara följa elevbokens upplägg utan att lärare parallellt plockar in annat material, eller lärarhandledningens extramaterial.
|
430 |
Utformning av svenskmaterial för åk 5Bragazzi, Frida January 2008 (has links)
Sammanfattning På uppdrag av förlaget Adastra läromedel AB har jag gjort om en övningsbok i svenska. Den är utformad med nya bilder och layout efter målgruppens (åk 5) önskemål och efterfrågningar. Dessa har tagits reda på med hjälp av utprovningar i form av fokusgrupper och intervjuer. Rapporten innehåller även två lärares syn på bilden i läromedel, och slutligen en presentation av materialet jag utformat.
|
Page generated in 0.0448 seconds