Spelling suggestions: "subject:"naturvetenskap i förskolan"" "subject:"inaturvetenskap i förskolan""
1 |
Naturfostran och Experiment : En intervjustudie om förskollärares syn på det naturvetenskapliga innehållet i förskolans läroplan.Nilsson, Katarina January 2012 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att undersöka hur verksamma förskollärare tolkar de naturvetenskapliga delarna i den reviderade läroplanen. Speciellt fokus ligger på begreppen ”kemiska processer” och ”fysikaliska fenomen”. Studien har även för avsikt att utreda om förskollärare känner sig förtrogna med det naturvetenskapliga innehållet i uppdraget. För att undersöka syftet har 11 kvalitativa intervjuer med verksamma förskollärare genomförts. Urvalet har gjorts utifrån att försöka få så stor spridning på intervjuobjekten som möjligt. Resultatet har redovisats i anslutning till teman som rör frågeställningarna för studien. De slutsatser som framkommer från resultatet är att naturvetenskapen i förskolan kan tolkas som en typ av naturfostran. Där fostransuppdraget framträder tydligare än ett naturvetenskapligt innehållsuppdrag. Kemiska processer och fysikaliska fenomen är svårtolkade för förskollärarna och tolkas främst som experiment i planerade aktiviteter. Vidare visar studien att det finns ett uttryckt behov av fortbildning inom det naturvetenskapliga området för att förskollärarna ska kunna möta barnens behov och kraven från styrdokumenten.
|
2 |
Se det kompetenta barnet : Undersökande arbetssätt i uterummet med de yngsta förskolebarnen / Seize the Competent Child : Investigative Methods in the Outdoor Enviroment with the Youngest Preschool ChildrenWilhelmsson, Marie January 2010 (has links)
Syftet med studien var att undersöka begreppet Det kompetenta barnet. Genom att undersöka toddlares förmågor och kompetenser i ett undersökande arbetssätt, ville jag se vilka kompetenser som barnen visar och hur det kan förhålla sig till bilden av det kompetenta barnet. Jag ville undersöka på vilka sätt barnen kommunicerade med varandra i undersökandet. Med fenomenen flyta och sjunka, som ämnesinnehåll i barnens undersökande, ville jag se hur barnen använder sig av de olika materialen och hur de uttrycker sig kring fenomenen. Jag ville även i denna studie undersöka vilka miljöerbjudanden och invitationer till handling som utemiljön erbjuder barnen i undersökandet. Det är en observationsstudie som vilar på en barndomssociologisk ansats. Studien baseras på videoobservationer och fältanteckningar där jag var med som deltagande observatör av barnens undersökande. Resultatet visar att barnen i undersökningen kommunicerar genom imitation där kroppsspråk, ögonkontakt, miner, röst och kroppsrörelser används i samspelen och kommunikationen mellan barnen. Barnen visade förmåga till intentionella handlingar där de visade handlingar om den andres väl och förmåga till att lära andra. Upprepning, observation och uthållighet var utmärkande drag i deras handlingar i undersökandet där utemiljön erbjöd material till fortsatt undersökande och gav inbjudan till handling utifrån miljön.
|
3 |
Att undervisa i naturvetenskap : -En learning study om densitet i förskolan / Teaching natural science : – A learning study about density in preschoolJönsson, Helena, Lindström, Mathilda January 2016 (has links)
Syftet med studien är att bidra med kunskap om att undervisa naturvetenskap i förskolan gällande fysikfenomenet densitet i en learning study. Frågeställningarna som behandlas i studien är: Vilka aspekter av densitetsbegreppet är kritiska för barnens förståelse? Hur kan learning study som modell användas för att synliggöra undervisningsinnehållet? Studiens teoretiska ramverk har sin utgångspunkt i fenomenografin, variationsteorin och utvecklingspedagogiken. Studien vilar på en kvalitativ ansats och utgår från en anpassad learningstudymodell i syfte att bryta ned lärandeobjektet densitet till undervisning. Learningstudymodellen används för att skifta barns fokus från föremålet till föremålets material. Metoden som används för datainsamling är videoobservation, fältanteckningar samt semistrukturerade barnintervjuer. Studiens resultat visar att i koppling till de föreställningar barnen i studien gav uttryck för var: färg, storlek, vikt, material, flytförmåga samt egenskaperna: vingar, simma och drunkna, kritiska aspekter i lärandeobjektet densitet. Studiens resultat visar även att learningstudymodellen kan vara ett stöd för förskollärare i undervisningen av lärandeobjektet densitet. Vidare visar studien hur förskollärare systematiskt kan variera, bryta ned, anpassa och undervisa densitet i en learning study. Avslutningsvis visar studiens resultat att en kritisk aspekt hos lärandeobjektet densitet är att skifta barns fokus från föremålet till föremålets material.
|
4 |
Barns samspel och interaktion med naturen : Ett sociokulturellt perspektiv / Children’s interplay and interaction with nature : A socio-cultural perspectiveRiessen, Amanda, Dahlin, Sandra January 2019 (has links)
Vårt syfte med denna studie är att undersöka hur barn i förskolan samspelar och interagerar med naturen. Som metod kommer vi använda oss av observationer, gåturer och informella samtal. Vårt resultat visar att naturens artefakter kan användas för att skapa ett socialt samspel barnen sinsemellan samt skapa ett socialt lärande, barns relationer till naturen och varandra kan uppstå genom socialt samspel eller lek. Genom att barn undersöker och ställer frågor medieras kunskap med hjälp av artefakter i det sociala lärandet (Williams 2011, s 40). Vår slutsats är att barnen på den avdelning som undersökningarna gjordes använde sig aktivt av de olika artefakterna som naturen har att erbjuda för att påbörja det sociala samspelet med sina kamrater. Vi kan även dra slutsatsen att barns interaktion är en viktig del av lärandeprocessen, då kunskap bildas och ombildas (Änggård 2008, s 231).
|
5 |
"Naturen måste vi ha för annars kan vi dö" : Vad händer i interaktionen och kommunikationen mellan förskollärare och barn under naturvetenskapliga aktiviteter? / "Without the nature we will die" : Preschool teachers and childrens interaction and communication in science activitiesEngquist-Bolander, Frida, Lundström, Sarah January 2018 (has links)
Syftet med föreliggande studie var att synliggöra den naturvetenskapliga kommunikationens karaktär i interaktionen mellan förskollärare och barn. I bakgrunden beskrivs naturvetenskapens innebörd i förskolan samt betydelsen av förskollärares kompetens och förhållningssätt för barns naturvetenskapliga lärande. Det framgår även vilken funktion kommunikation och interaktion har för barns lärande samt vilken roll språket spelar i barns förståelse för naturvetenskap. I en redogörelse för det sociokulturella perspektivet beskrivs studiens teoretiska ramverk. Studien genomfördes på två olika förskolor där videoobservation tillämpades för att samla in datamaterial om den verbala- såväl som icke-verbala kommunikationen mellan förskollärare och barn. Datamaterialet transkriberades och analyserades med hjälp av centrala begrepp inom det sociokulturella perspektivet, samt med visst stöd från konversations- och samtalsanalys. I studiens resultat framgår att den verbala kommunikationen tog mest plats i interaktionen mellan förskollärare och barn, därmed var språket den medierande artefakt som användes mest i den naturvetenskapliga kommunikationen. Det förekom även mediering med hjälp av materiella artefakter, främst olika typer av bilder. Det synliggjordes att den språkliga medieringen till stor del bestod av att förskollärarna ställde frågor och barnen svarade.
|
6 |
Vattenlek i förskolan : Möjligheter till fysik i förskolan / Preschool children playing with water : Possibilities for physics in preschoolAronsson Karlsson, Mikaela January 2014 (has links)
The purpose of this study is to investigate witch knowledge and thoughts children will have about the term of floating and sinking, and witch possibilities there is to make various knowledge visible in preschool physics through playing with water. The study also concern the differences and similarities between two different groups of age who have participated in the study. The study was carried out by an activity with participant observation and feedback interviews afterwards. The result shows that the possibilities to physics are many in preschool. The children expressed new thoughts and ideas who concern other phenomena in physics during the investigation and discussed similar experiments and material to examine. The result shows that the children used previous experience and knowledge to explain and ask hypotheses. They also used their language through interaction with each other to understand, create and recreate knowledge. / Syftet med studien är att undersöka vilka kunskaper och tankar barn har kring begreppen flyta och sjunka, och vilka möjligheter det finns att synliggöra de olika kunskaperna inom fysik i förskolan genom vattenlek. Studien berör även skillnader och likheter mellan två åldersgrupper som deltagit i undersökningen. Studien genomfördes genom en aktivitet med deltagande observation samt återkoppling med intervjuer efter aktivitetstillfället. Resultatet visar på att möjligheterna till fysik i förskolan är många. Under undersökningen gav barnen uttryck för nya tankar och idéer som berör andra fenomen inom fysiken samt diskuterade vidare om liknande experiment och material de ville undersöka. Resultatet visar att barnen använde sig av tidigare erfarenheter och kunskaper för att förklara och ställa hypoteser. De använde sig även av språket genom samspelet med varandra för att förstå, skapa och omskapa kunskap.
|
7 |
"Katter äter ju inte blåbär!" : Barns lärande om näringskedjor i en learning study / "Cats do not eat blueberries!" : Children´s learning regarding food chains in a learning studyMickelsson Penttäjä, Sara, Söderholm, Johanna January 2019 (has links)
Syftet med studien är att generera kunskap omhur en naturvetenskaplig undervisningsaktivitet med estetiska lärprocesser kan utvecklas genom en learning study i förskolan. Genom att använda en learning study granskades sambandet mellan undervisning och barns naturvetenskapliga lärande. Studiens aktiviteter genomfördes av författarna med två olika barngrupper och dokumenterades med videoobservation för att få svar på forskningsfrågorna.Därefter transkriberades och analyserades insamlad data och formulerades till ett resultat. Resultatet visade på tre kritiska aspekter som var viktiga att synliggöra för att öka barnens möjlighet till förståelse för begreppet näringskedja, samt hur drama som verktyg användes av oss som förskollärare för att synliggöra de kritiska aspekterna.
|
8 |
Magnetism och friktion i förskolan : Femåringar utforskar fysikaliska fenomen tillsammans med Tiggy testar / Magnetism and friction in preschool : Five year olds explores physical phenomena with Tiggy testKrantz, Lina January 2015 (has links)
The purpose of this study was to increase knowledge how preschool children act to explore and managing scientific phenomena. The phenomenon´s that was chosen for this study is magnetism and friction, the study was conducted through qualiative semi-structured interviews in group. By interviewing the children while the experiments were carried out their thoughts and reflections about the chosen phenomena made visible. To deepen the children´s learning in a pleasurable and inspiring way Information and Communication Technology (ICT) was intergraded, with help of a computer where the children got to watch the education program Tiggy test. By the children's act during the experiments you can see that the children follow a certain pattern when they explore and manage scientific phenomena. The children exploratory go through three different phases the "experience phase", the "study phase" and the "reflection phase". The phases build on each other and for the children to reach the final "reflection phase" they need support from the teacher (Fischer and Leicht Madsen, 2004). Furthermore the result indicates that children have ability to reflect, discuss and develop hypotheses in science. / Syftet med min studie är att få ökad kunskap om hur förskolebarn agerar för att utforska och hantera naturvetenskapliga fenomen. I studien valdes de fysikaliska fenomenen magnetism och friktion att utforskas, metoden som användes var semistrukturerade gruppintervjuer. Genom att intervjua barnen samtidigt som barnen genomförde experiment synliggjordes barnens tankar och reflektioner om de utvalda fenomenen. För att fördjupa barnens lärande på ett lustfyllt och inspirerande sätt integrerades informations-och kommunikationsteknik (IKT), med hjälp av en dator fick barnen titta på utbildningsprogrammet Tiggy testar. Genom barnens agerande under experimenten kan man se att barnen följer ett visst mönster när de utforskar och hanterar naturvetenskapliga fenomen. Barnens utforskande genomgår olika faser, upplevelse-upptäckarfasen, undersökningsfasen och reflektionsfasen, faserna bygger på varandra och för att barnen ska nå den slutliga reflektionsfasen behövs stöd från pedagogen (Fischer & Leicht Madsen, 2004). Vidare visar resultatet att barnen har en förmåga att reflektera, resonera och utveckla hypoteser inom naturvetenskapliga ämnen.
|
9 |
Barnens intresse är lärandets motor : Hur förskollärares motiv och målsättningar uttrycks inför en naturvetenskaplig aktivitet, och hur de iscensätts i aktiviteten. / Childrens intrests is the engine of the learning : How the motives and objectives get expressed from a preschool teacher before a natural science activity, and how it stages in the activity.Degerbro, Caroline, Sundström, Liv January 2018 (has links)
Undersökningens syfte var att ta reda på vilka motiv och målsättningar en förskollärare hade inför en naturvetenskaplig aktivitet, samt hur dessa kom till uttryck i aktiviteten. Undersökningen baserades på en kvalitativ ansats. Inför aktiviteten intervjuades en förskollärare. Syftet med intervjun var att synliggöra de motiv och målsättningar som fanns inför aktiviteten. Intervjun dokumenterades med hjälp av ljudupptagning och papper och penna. I den aktivitet vi observerade deltog två barn och en förskollärare. För att kunna synliggöra hur motiv och målsättningar kom till uttryck under aktiviteten videofilmades aktiviteten. Resultatet av vår undersökning visade att barns intresse var centralt i de motiv som låg till grund för aktiviteten. Resultatet visade också att förskollärarens sätt att rikta barnens uppmärksamhet mot olika fenomen var avgörande på vilket sätt barnen erövrade kunskap.
|
10 |
Naturvetenskap i förskolan baserat på vardagssituationer : Hur pedagoger inspireras av barnens lek och vardagshändelser för att skapa målinriktade aktiviteter, inom naturvetenskap med fokus på kemi / Science in preschool based on everyday situations. : How educators are inspired by children's play and everyday events to creategoal-oriented activities, in science with a focus on chemistryNilsson, Desirée January 2024 (has links)
I have chosen to do a study on creating science education in the children’s everyday life at preschool. Where I take a closer look at whether and how pedagogues integrate science into children’s everyday situations. The preschool curriculum emphasizes that all children need to learn more about the world around them, how it’s structured and who we share it with. I carried out two focus group interviews with six educators in the preschool.Although the educators themselves were very unsure about science in general, the results show that the pedagogues do a lot of science-based education that integrates in the children’s everyday life at preschool. This takes place both as spontaneous and planned activities, based on children’s interest and everyday life situations. The result highlights how the educators, independently of their own knowledge, create goodconditions for learning and teaching together with the children. An important implication is that educators should continue to try and discover science together with the children and encourage the children in their everyday life to show interest and curiosity for science and especially chemistry
|
Page generated in 0.101 seconds