Spelling suggestions: "subject:"skollagen"" "subject:"kollagen""
21 |
Hur beskriver föräldrar den allmänna förskoleverksamheten för adopterade barn? : En studie om bemötanden av adoptivbarn i förskolanSkog Söderberg, Carola January 2016 (has links)
No description available.
|
22 |
Trakasserier och annan kränkande behandling i skolan. : Vad görs och vad är skolans skyldighet och ansvar?Bouhmadi, Fatima January 2010 (has links)
<p>Syftet med undersökningen var att få insyn i hur en enskild skolverksamhet arbetar för att motverka trakasserier och annan kränkande behandling enligt kapitel 14a i Skollagen (1985:1100). Genom intervjuer med skolledning och skolpersonal samt en analys av verksamhetens handlingsplan mot negativa handlingar har studiens syfte och frågeställningar besvarats. Skolverket och Skolinspektionen har varit centrala källor och utgör grunden till den förkunskap som samlats in för undersökningen. Resultatet visar att skolverksamheten arbetar engagerat och aktivt för att motverka trakasserier och annan kränkande behandling. Verksamheten avsätter tid för diskussion av värdegrundsfrågor och eleverna ges utrymme att påverka. Men en del av det praktiska arbetet når inte upp till lagstiftningens krav. Verksamheten har bl.a. svårigheter att använda handlingsplanen i det dagliga arbetet samt att det i handlingsplanen inte förekommer några dokumentationsrutiner.</p><p> </p>
|
23 |
Trakasserier och annan kränkande behandling i skolan. : Vad görs och vad är skolans skyldighet och ansvar?Bouhmadi, Fatima January 2010 (has links)
Syftet med undersökningen var att få insyn i hur en enskild skolverksamhet arbetar för att motverka trakasserier och annan kränkande behandling enligt kapitel 14a i Skollagen (1985:1100). Genom intervjuer med skolledning och skolpersonal samt en analys av verksamhetens handlingsplan mot negativa handlingar har studiens syfte och frågeställningar besvarats. Skolverket och Skolinspektionen har varit centrala källor och utgör grunden till den förkunskap som samlats in för undersökningen. Resultatet visar att skolverksamheten arbetar engagerat och aktivt för att motverka trakasserier och annan kränkande behandling. Verksamheten avsätter tid för diskussion av värdegrundsfrågor och eleverna ges utrymme att påverka. Men en del av det praktiska arbetet når inte upp till lagstiftningens krav. Verksamheten har bl.a. svårigheter att använda handlingsplanen i det dagliga arbetet samt att det i handlingsplanen inte förekommer några dokumentationsrutiner.
|
24 |
Är det okej att jag kallar dig hora? : En studie om hur lärare hanterar fult språk i klassrummet: ur elevers och lärares perspektiv / Is it Okay if I Call You a Whore? : A study on how teachers deal with foul language in the class room: from students’ and teachers’ perspectiveHölscher, Maria January 2014 (has links)
No description available.
|
25 |
Religionsfrihet i det svenska skolväsendet : En undersökning av 1 kap. 6-7 §§ skollag (2010:800) och skolpersonals förhållande till kravet på ickekonfessionell utbildning och undervisningSvensson, Malin January 2017 (has links)
No description available.
|
26 |
I tiden av förändringsarbeten -en fallstudie av hur lärarna upplever arbetssituationenAndersson, Filip, Åkesson, Christer January 2018 (has links)
Utifrån observation och intervjuer upplever vi att läraryrket är ett utsatt yrke präglat av stress och har en hög arbetsbelastning med ständiga förändringar. Utifrån empiriskt material och intervjuer uppfattar vi att lärarna ligger i en högre riskzon än snittet för att bli sjukskrivna med stressrelaterade sjukdomar. Vårt fokus under studien har varit att undersöka hur skolan arbetar med de befintliga styrdokumenten för att skapa en gynnsam arbetsmiljö för lärarnas hälsa och motivation. Vi har även studerat närmare hur arbetsbelastningen förändrats över tid och hur dokumentations förändringarna medfört mer arbete för den enskilde lärarens i vardagen. För att undersöka detta har vi valt en kvalitativ studie utformad som en fallstudie där vår data består av en observation vid en arbetsplatsträff, sex stycken intervjuer med utbildade lärare och en enkät som nyligen är utförd på skolan vilket blir vår sekundärdata då vi inte själv konstruerat enkäten. Valet av skola är baserat utifrån skolinspektionens ranking av skolkommuner i Sverige, där denna kommun påvisat förbättrat resultat under tre års tid och som har en placering i mitten av rankingen. Sekundärdata utgjorde grunden för vilka frågor vi skulle lyfta i intervjuerna för att få en djupare bild av situationen inom läraryrket. Det som framkommit under studien är en väldigt tydlig bild av att kollegor och arbetsmiljö är den motiverande faktorn och att styrdokumenten, i detta fall skollagen och läroplanen är mer av stöd för läraren att arbeta utifrån. Dessa styrdokument ställer även krav på viss kreativitet hos den enskilde läraren som sedan själv får ”återuppfinna hjulet” för att lösa de problem som uppkommer i det vardagliga arbetet. / We find that the teaching profession is an exposed occupation characterized by stress and has a high workload with constant changes. The teachers are therefore in a higher risk zone than the average rate of sick leave with stress-related illnesses. Our focus during the study has been to investigate how the school works with existing governing documents to create a favorable working environment for the teachers' health and motivation. We have also looked at how workloads have changed over time and how all the documentation that the change has brought has influenced the individual teacher's work in everyday life. To investigate this, we have chosen a qualitative study designed as a case study where our data consists of an observation at a workplace meeting, six interviews with educated teachers and a survey recently completed at school, which becomes our secondary data when we did not construct the survey themselves. The choice of school is based on the school inspectorate's ranking of school municipalities in Sweden, where this municipality demonstrated improved results for three years and has a placement in the middle of the rankings. Secondary data formed the basis for which questions we would raise in the interviews in order to get a deeper picture of the situation in the teaching profession. What has been found in the study is a very clear picture that colleagues and the working environment are the motivating factor, and that the governing documents in this case and the curriculum are more of a support for the teacher to lean against. These guiding documents also require some creativity from the individual teacher who then "reinvents the wheel" to solve the problems that arise in everyday work.
|
27 |
Elevers rättigheter och lärares befogenheter : En utredning av svenska lärares befogenheter att använda sig av fysisk makt för att tillrättavisa och verkställa tillrättavisningar av elever.Jonsson, Ylva January 2021 (has links)
This thesis is an investigation of teacher’s authority to use physical power in order to maintain order and safety in Swedish primary schools. According to Swedish law (5:6 Skollagen), they have an obligation and right to do so. However, teachers have expressed an uncertainty on how, and when this is justified and permitted in order to obtain a safe and calm studying environment without unlawfully limiting the children’s rights. This has been clarified in a survey made by “lärarförbundet” in 2020. The aim of the thesis is therefore to investigate when a physical correction can be allowed in order to obtain a safe and calm studying environment, and what consequences a physical correction that would turn out to be unlawful would have for an individual teacher. The investigation shows that the law regulating the authority to physically correct a student is not clear and that it can be difficult for a teacher to beforehand determine if an intervention will turn out to be lawful or not. For teachers who have acted unlawfully according to court or inappropriate according to “Lärarnas ansvarsnämnd” an outcome can have both professional and personal consequences.
|
28 |
Stödet i skolan : En kvalitativ fallstudie om stödinsatser för utlandsfödda elever med låg socioekonomisk bakgrundFarrah, Laila January 2020 (has links)
Syftet med denna kvalitativa fallstudie är att bidra med förståelse kring hur skolan arbetar för att stödja utlandsfödda elever med låg socioekonomisk bakgrund. För att besvara studiens syfte har följande frågeställningar formulerats; vilka stödinsatser finns i kommunen och i skolan till utlandsfödda elever med låg socioekonomisk bakgrund, hur framträder stödinsatserna i några av skolans olika yrkesroller? Vilken betydelse har stödinsatserna på dessa elever? Genom semistrukturerade intervjuer, med fem olika informanter som arbetar på den utvalda skolan, framkom det att de utlandsfödda eleverna på skolan, med låg socioekonomisk bakgrund får olika stödinsatser som exempelvis tillgång till stödmaterial och stödlektioner utöver ordinarie undervisning med flera. Stödinsatserna framträder väldigt olika beroende på vem som ger stödet, då det inte riktigt finns tydliga riktlinjer på skolan kring dessa elever. Stödinsatserna påvisades dock inte vara av större betydelse för dessa elever. Slutsatsen som dragits utifrån den empiri som insamlats är att det finns en medvetenhet hos både ledning och pedagoger kring problematiken som råder i skolan, med hjälp av kommunens framtida resursfördelning finns det planer på olika stödinsatser som skolan tror kommer att ha positiv påverkan på utlandsfödda elever med låg socioekonomisk bakgrund.
|
29 |
Hur används skolbibliotek? : En jämförande undersökning om skolbibliotekets användning i två grundskolorBerggren, Anna, Hansen, Ida January 2023 (has links)
Genom en kvalitativ studie via semistrukturerade intervjuer med rektorer och observationer av skolbibliotek har vi jämfört två skolors skolbibliotek i Mellansverige. Genom att kategorisera och tolka kunde vi analysera resultatet. Det som skilde sig från respektive skola var synen på skollagens utformning gällande skolbibliotek då en rektor ansåg att den var tillräcklig och den andra kunde se fördelar med ett förtydligande av skollagen. En annan aspekt var organisation och ansvar där en rektor hade mer översikt och var mer involverad i skolbibliotekets verksamhet än den andra rektorn. Den tredje aspekten var den pedagogiska verksamheten hos skolbiblioteket. Där visade en skola större ambitioner och tydliga visioner för framtiden med fler pedagogiska aktiviteter utanför skolbibliotekets väggar. Den andra skolan visade en mer traditionell syn på skolbibliotek som en lokal man endast hade högläsning i och lånade böcker från.
|
30 |
Pedagogers förhållningssätt till etik och tystnadsplikt i förskolanLarsson, Sandra, Andersson, Jessica January 2014 (has links)
Syftet med detta examensarbete har varit att i förskolan undersöka hur pedagoger förhåller sig till tystnadsplikt och de etiska dilemman som de dagligen ställs inför. Frågeställningarna har besvarats genom en kvalitativ undersökning och som metod har vi valt att använda semistrukturerade intervjuer. Intervjuerna har genomförts med 11 verksamma pedagoger på två olika förskolor.Empirin har analyserats med Vygotskijs sociokulturella teori och Kohlbergs teori om moralisk utveckling. Pedagogerna anser att trots lagar och regler finns det ofta en osäkerhet. De ställningstaganden som pedagogerna tar i verksamheten är utifrån hur de är som person och dess tidigare erfarenheter, vilket gör att det skapas olika förhållningssätt i arbetslagen.
|
Page generated in 0.089 seconds