71 |
Problemuppgifter och förmågor som övas via dem : En läromedelsanalys / Problem Tasks and Abilities Practiced by ThemHjalmarsson, Mikael January 2016 (has links)
Problemlösning är en central del av Lgr11 och dagens matematikundervisning. Detta gör att de läromedel som används i de svenska skolorna måste behandla problemlösning om de ska kunna ge eleverna möjlighet att nå de utsatta målen i Lgr11. I årskurs 6 ska eleverna få betyg i matematik vilket gör det viktigt att undersöka om läromedlen når upp till målen i lgr11 runt om problemlösning. Studien är gjord som en läromedelsanalys, av Matte Direkt Borgen 6a och 6b. Min studie är en kvantitativ studie i två delar. Först analyserade jag hur många av de problem som enligt författaren anser är problem är problemuppgifter eller rutinuppgifter. Av det resultatet kunde jag sedan analysera hur väl problemlösningsförmågan, begreppsförståelse och resonemangsförmågan gick att öva via uppgifterna i läromedlet. Resultatet visade att bara 59 av de 137 uppgifter som författaren anser är problemuppgifter gick att klassificera som problemuppgifter. Förmågorna som övades via uppgifterna spelade dock ingen roll om det var problem- eller rutinuppgifter. Här övade alla uppgifter någon av de tre undersökta förmågorna. / Problem solving is a central part of Lgr11 and today's mathematics education. This allows the teaching materials used in the Swedish schools must treat the problem if they are to provide students with the knowledge to reach the vulnerable requirements of Lgr11. In Year 6, pupils get grades in mathematics, making it important to conduct research about learning reaches Lgr11 targets around the problem solving. The study is designed as a teaching material analysis, of Matte Direkt Borgen 6a and 6b. My study is a quantitative study in two parts. First, I analyzed how many of the problems according to the author considers to be problems are problems tasks or routine tasks. Of the result, I could then analyze how well the problem-solving ability, conceptual understanding and reasoning ability went to practice using the information in the teaching material. The results showed that only 59 of the 137 tasks which the author believes is the problem tasks could be classified as problem tasks. The abilities who was exercised by the data, however, does not matter if it was a problem or routine tasks. Here practiced all the information any of the three investigated abilities.
|
72 |
Hur stödjer lärare flerspråkiga elevers matematiska begreppsförståelse? : En kvalitativ studie om lärares metoder och undervisningsstrategier för begreppsförståelse.Aura, Johanna, Mokrane, Najat January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att beskriva vilka metoder och undervisningsstrategier lärare inom årskurs 1 använder för att flerspråkiga elever ska stödjas och förstå de matematiska begreppen som lärs ut. Den valda metoden är intervjuer. Resultatet visar flera olika metoder och undervisningsstrategier som lärare använder, laborativt material, bildstöd, digitala verktyg, kamratstöd och hjälp från annan pedagogisk personal. / The purpose of this study is to describe which methods and teaching strategies teachers in grade 1 use to support multilingual students and to understand the mathematical concepts that are being taught. The chosen method is interviews. The results show several different methods and teaching strategies that teachers use, practical materials, image support, digital tools, peer support and help from other educational staff.
|
73 |
Begreppsförståelsens roll i historieämnet / Conceptual understanding in the subject of historyAhnlund, Tora, Nielsen, Sara January 2021 (has links)
Syftet med denna undersökning var att genom kvalitativ intervjumetod undersöka be- greppsförståelse i historieämnet på mellanstadiet. Bakgrunden till studien var ett behov av att lyfta lärares perspektiv på begreppsförståelse i historieämnet. Datainsamlingen om- fattas av individuella intervjuer med sex verksamma lärare. Samtliga lärare arbetar med de samhällsorienterande ämnena, SO-ämnena, i årskurs 4–6. Det empiriska materialet har transkriberats och ligger till grund för vår analys av resultatet. Vid analys av resultatet används tre teoretiska perspektiv; det sociokulturella perspektivet på språk och lärande, transaktionscirkeln och kognitiv utveckling. Vi har undersökt hur mellanstadielärare ser på relationen mellan begreppsförstå- else och utvecklandet av ämneskunskaper. Denna begreppsförståelse omfattar både inne- hållsbegrepp och nyckelbegrepp i historieämnet. Vidare undersökte vi hur synen på denna relation påverkar prioriteringen av begreppsförståelse och utvecklande av ämneskun- skaper i deras undervisning samt deras val av arbetsmetoder. Vårt resultat visar att be- greppsförståelse utgör en viktig del av historieämnet. Däremot visar vårt resultat att synen på relationen mellan begreppsförståelse och utvecklande av ämneskunskaper samt arbets- metoder skiljer sig åt hos respondenterna. Vidare påverkar denna syn vad som prioriteras i historieundervisningen. Studiens resultat kompletterar den tidigare forskningen om be- greppsförståelse i historieämnet med både ett mellanstadie- och lärarperspektiv. Vårt re- sultat instämmer med tidigare forskning som betonar begreppens betydande roll i under- visningen. Samtidigt visar vårt resultat att lärarnas individuella syn på begreppens karak- tär skiljer sig från tidigare forskning. Flera lärare lyfter innehållsbegreppen som konkreta och vanligtvis lätta för eleverna att förstå. Nyckelbegreppen anses som abstrakta och svåra för eleverna att förstå. Dessa begrepp får inte samma explicita utrymme i undervis- ningen vilket bidrar till att lärarnas syn på begreppsförståelse enbart innefattar förståelse för innehållsbegreppen. Dessutom lyfter denna studie en ny kognitiv aspekt kopplad till undervisning om nyckelbegreppen som inte belysts i tidigare forskning.
|
74 |
Helklassdiskussioner om bråk i grundskolans årskurs 4-6 : En kvalitativ studie om lärares uppfattningarKling, Camilla January 2021 (has links)
Denna studies fokus ligger på helklassdiskussioner inom det matematiska ämnet bråk i grundskolans årskurs 4-6. Syftet med studien är att belysa matematiklärares tankar kring vad som är viktigt att tänka på vid helklassdiskussioner, och vad som upplevs som svårt. Studien har genomförts i autentisk miljö där tre lärares undervisning observerats samt att dessa tre lärare sedan intervjuats. Det teoretiska kategoriramverk som använts har sitt ursprung i Neil Mercers beskrivningar av olika typer av klassrumsdialoger. I studiens analys används även viktiga nyckelfaktorer för utforskande samtal som en del i kategoriseringen av resultatet. Studiens resultat visar att brister råder hos lärare och elever i deras agerande, vilka kan kopplas till dessa nyckelfaktorer. Klassrumsdialogerna tenderar inte att utebli, men de är inte alltid produktiva. Lärarna uppger att det är svårt att få alla eleverna engagerade i helklassdiskussioner och innehållet i diskussionerna är viktigt för att locka eleverna till att delta. Resultatet visar också och att det är många begrepp inom bråkområdet som eleverna ska känna till. Eleverna uppvisar brister i förståelsen inom detta, vilket medför att helklassdiskussionerna blir mindre produktiva och tenderar att handla om mestadels metoder för lösandet av uppgifter, även om lärarna försöker leda samtalen i en utforskande riktning.
|
75 |
Kommunikation och begreppsförståelse i aritmetik på lågstadiet : "Ett matematikklassrum är inte tyst!" / Communication and conceptual understanding in whole number arithmetics in Primary School : “It’s not quiet in a classroom of mathematics!”Persson, Julia, Åkesson, Annie January 2021 (has links)
Syftet med undersökningen var att undersöka kommunikationen samt elevers begreppsförståelse inom aritmetik, de fyra räknesätten (addition, subtraktion, multiplikation samt division). Fokus låg även på att se om korrelation fanns mellan dessa. Undersökningen utfördes i två klasser i årskurs 2 på en skola i södra Sverige. I båda klasserna utfördes kvalitativa observationer som sedan följdes upp av semistrukturerade intervjuer med de deltagande lärarna. Observationerna har gjorts utifrån fem observationspunkter och intervjuerna har gjorts med öppna frågor. Det insamlade materialet har analyserats, vilket det gjordes utifrån ett sociokulturellt perspektiv med fokus på språk och samspel. Materialet analyserades även med hjälp av låg, passiv och aktiv nivå av begreppsförståelse. Utifrån resultatet av undersökningen kan vi se att det finns en korrelation mellan kommunikation och elevers inlärning av begrepp. Genom att lärare konsekvent använder sig av rätt terminologi i sin undervisning lär sig eleverna mer effektivt hur de ska använda dessa i rätt sammanhang. Det är genom kommunikation begreppen introduceras och det är även genom kommunikation som de lärs in. Eleverna kan inte själva sätta begreppen i rätt sammanhang om inte stödet av läraren är tillgängligt. Slutsatsen är därmed att både kommunikation och begreppsförståelse i matematiken hör ihop, precis som multiplikation och division. Båda två behövs för att kunna skapa förståelse och bilda kunskap hos eleverna, allt det här, med stöd av en lärare som har fokus på att använda rätt terminologi och förtydliga med synonymer. Ett matematikklassrum är inte tyst - det är ett klassrum fyllt av diskussioner och lösningar som delges till varandra.
|
76 |
Hälsostig : Begreppsutveckling hos elever i grundskolanHällström, Carina January 2021 (has links)
Studien handlar om att öka elevers begreppsförståelse i biologi inom kropp och hälsa. I undersökningen medverkade elever från årskurs ett i en mellansvensk skola. Eleverna deltog i en hälsostig och utförde några olika aktivitetsuppdrag. Hälsostigen innefattade fyra undervisningstillfällen. Undervisningen var uppbyggd av stationer som behandlade ämnesinnehåll inom kunskapsmål för kropp och hälsa från läroplanen för årskurs ett till tre. För att mäta elevernas begreppsförståelse, har jag använt mig av dels kvantitativa diagnostiska tester, dels av kvalitativa intervjuer med eleverna. Detta examensarbete med användande av hälsostigen visade en signifikant ökning av elevers begreppsförståelse. Ett genomgående tema som diskuteras och som lyfts fram i studien och som kan förklara varför eleverna ökat sin begreppsförståelse, är betydelsen av ett undersökande arbetssätt, användande av olika representationer, att språk och kommunikation är mycket viktiga, samt elevernas stora engagemang. Alla dessa faktorer anses vara avgörande till att eleverna ökat sin begreppsförståelse inom kropp och hälsa.
|
77 |
Elevers upplevelser av textuppgifter i matematik med fokus på begreppBerglund, Erika, Nilsson, Ingela January 2021 (has links)
Elevers begreppsförmåga är en viktig faktor för deras förmåga att lösa textuppgifter korrekt. Syftet var att studera och analysera hur några elever med eller utan matematik-, språk-, läs- och skrivsvårigheter upplever textuppgifter i matematik. Utifrån frågeställningarna: Vilka begrepp beskriver några elever som viktiga för att kunna lösa textuppgifter? Vad kännetecknar elevernas beskrivning av det som de uppfattar som viktiga begrepp? Vilket stöd beskriver eleverna att de behöver när de löser textuppgifter? Hur kan elevernas beskrivningar förstås mot bakgrund av Vygotskijs sociokulturella teori? genomförde vi en kvalitativ studie där 21 elever i årskurs 5 deltog i fokusgruppsintervjuer med inslag av interventioner. Svårigheter med begreppsförståelse kan ha flera bakomliggande orsaker och tidigare forskning pekar på vikten av kommunikation i undervisningen. Studiens resultat visade på en stor spridning i begreppsförmågan och på elevernas positiva upplevelse av att lösa textuppgifter med scaffolding/stöttor och i samarbete med andra, zonen för proximal utveckling (ZPD). Vårt resultat analyserade vi utifrån Vygotskijs sociokulturella teori och sedan diskuterade vi resultatet utifrån tidigare forskning.
|
78 |
Har läromedlet betydelse? : En kvalitativ studie med fokus på elever med svenska som andraspråks lösningar av textuppgifterPossbeck, Malin, Steen, Johanna January 2021 (has links)
Vi studenter har under vår studietid observerat avsaknaden av läromedel för elever med svenska som andraspråk i matematik vilket väckt en nyfikenhet till vidare forskning inom området. Den här studien är utförd i tre olika klasser innehållande elever med svenska som andraspråk. Studien fokuserar på elever med svenska som andraspråks lösningsförmåga vid textuppgifter och jämförelse mellan elever som använt respektive inte använt ett anpassat läromedel. Studien använder sig av variationsteorin för att identifiera kritiska aspekter i textuppgifter samt hur dessa påverkar eventuella samband och skillnader i elevlösningar. Elevlösningarna granskades kvalitativt genom att studera vilken representationsform eleverna valt. Dessutom granskades om eleverna besatt adekvat begreppsförståelse för textuppgifterna. Studiens empiri är insamlad genom ett matematiktest som eleverna har utfört. Resultatet visade att elever med svenska som andraspråk som inte använder anpassat läromedel löste matematiktestet mer framgångsrikt än den elevgrupp som använder anpassat läromedel. Resultatet visade även att begreppsförståelse och textuppgiftens utformning har en stor betydelse för elevens lösningsförmåga i båda elevgrupperna. Vidare diskuteras begreppförståelsens betydelse, användning av flera representationsformer i en textuppgift samt vilken typ av uppgift eleverna mest framgångsrikt löste.
|
79 |
Virtuella laborationers roll för gymnasieelevers begreppsförståelse i fysikämnet / The role of virtual labs for upper secondary students' conceptual understanding in physics educationAlmohalmi, Eman, Alaa, Zareen January 2022 (has links)
Studiens huvudsakliga målsättning är en djupare granskning av somliga aspekter av distansundervisning, närmare bestämt virtuella laborationer, inom fysikämnet på gymnasienivå och dess inverkan på elevers utveckling och deras inställning gentemot ämnet. Även lärares uppfattning av, och förhållningssätt gällande, virtuella laborationer granskas och ställs i förhållande till elevernas upplevelser. I fokus ligger elevers kunskapsutveckling och förståelse av fysikaliska fenomen och deras begreppsförståelse, det vill säga deras förståelse av, inom ämnet relevanta, begrepp och koncept. Underlaget som denna granskning baseras på, studiens empiri, har inhämtats via en kombination av både kvantitativa och kvalitativa undersökningar. Detta i form av informationsinsamling via enkät respektive semistrukturerade intervjuer där frågeställningen närmare förtydligas och deltagarna får möjligheten att vidare utveckla och detaljera sina svar. Resultaten som framkommer från undersökningen analyseras därefter med utgångspunkt i relevant tidigare forskning och Deweys teori om pragmatism. Då studiens omfång är tämligen begränsad med avseende på antalet deltagande elever och lärare genomförs även en kortare litteraturstudie i syftet att möjliggöra en djupare utvärdering av resultaten. Av studien framkommer att både elever och lärare är eniga om vikten av laborationer och praktiska undervisningsmoment inom fysikämnet och vidare anser att traditionella, alltså fysiska, laborationer är mer givande och medför en större positiv inverkan på elevers inlärning. Vidare ansåg eleverna att de mest betydande aspekterna av laborationer var tydliga instruktioner, möjligheten till samarbete med andra elever samt stöd och vägledning från lärare, vilket även affirmeras av lärarna. Skiljande åsikter framföres dock gällande huruvida virtuella laborationer i framtiden kommer kunna utvecklas tillräckligt för att vara en lämplig ersättning för fysiska laborationer, där lärare ställer sig mer kritiska till detta medan eleverna anser det vara möjligt.
|
80 |
Hur upplever gymnasieelever digitala simuleringar under kemilektionenBadn, Wiaam January 2019 (has links)
I relation till den ökade digitaliseringen av samhället och verktygen för undervisning finns det relativt lite information om användning av simuleringar i svenska gymnasieskolor. Därför syftar denna studie till att undersöka hur gymnasieelever i årskurs 1 använder och utvärderar digitala simuleringar i kemiundervisningen. Genom ett webbaserat enkätformulär ställdes generella frågor kring elevernas användning av digitala läromedel. Resultaten visade att majoriteten av gymnasieeleverna i denna klass använde den analoga boken men kände till digitala simuleringar. Enkätundersökningen efterföljdes med gruppintervjuer för att ta reda på: a. hur eleverna upplevde utövandet av den digitala simuleringen som tilldelades under kemilektionen, b. ifall simuleringen kunde påverka förståelsen av kemiska begreppet mättnad och c. vilka för- och nackdelar eleverna kunde identifiera.Resultat visade också att majoriteten av eleverna upplevde utövandet av simuleringen positivt. Den positiva upplevelsen var kopplad till att simuleringen var lättbegriplig med möjligheten att lätt kunna göra om momenten. Vidare förklarade eleverna att enkla strukturen, smidigheten samt tidsbesparingen var andra fördelaktiga faktorer. Till nackdelarna identifierades problematik med att få exakta mått samt att simuleringen upplevdes begränsad. Eleverna önskade fler utmaningar med ökad svårighetsgrad. När det gäller begreppsförståelse urskildes två grupper i denna klass, varav den ena fann att användningen av simuleringen underlättade förståelse av begreppet mättnad, medan den andra gruppen inte kopplade förändringar i simuleringen och tyckte att skärmen bara ändrade färg. Vidare lyftes fram överdimensionering av digitala läromedel som orsakat tydlig trötthet på skärmen och i samband med det skulle simuleringar enbart komplettera undervisningen och aldrig ersätta laborationerna. Slutligen visade studien tydligt att, även om simuleringen är digital, används den bäst i lärarens närvaro.
|
Page generated in 0.0516 seconds