Spelling suggestions: "subject:"fonologia medvetenhet.""
161 |
Fonemisk medvetenhet i förskolan. : En studie om hur pedagoger i förskolan arbetar med fonemisk medvetenhet. / Phonemic awareness in pre-school. : A study about how pre-schoolteachers teach phonemic awareness in pre-school.Hallberg Österberg, Anna-Carin January 2018 (has links)
Language development is a part of what pre-school teachers are supposed to teach children in pre-school and reading books, singing songs and rhyming is something that goes on although it isn’t always thought of how or why it is done. Phonological awareness, as just mentioned, is something that pre-school teachers work with on an everyday basis. The purpose of this study is to see how pre-school teachers work with the part of the phonological awareness that is called phonemic awareness. This study aims to see how pre-school teachers teach how the letters of the alphabet sounds and what words sounds like in the beginning, in the middle and at the end of words and how the children in pre-school get to learn how to use these sounds in their language development. The methodology used in this study is semistructured interviews with pre-school teachers. The results of the interviews conducted in this study show that pre-school teachers have several different ways to teach young children in the preschool about phonemic awareness. / Språkutveckling är en del av vad förskollärare ska undervisa barn i förskolan och att läsa böcker, sjunga sånger och rimma är något som hela tiden pågår, men det är inte alltid att det tänks till på hur eller varför det görs. Fonologisk medvetenhet, som just nämnts, är något som förskollärare arbetar med på vardaglig basis. Syftet med denna studie är att se hur förskollärare arbetar med den del av den fonologiska medvetenheten som kallas fonemisk medvetenhet. Denna studie syftar till att se hur förskollärare lär ut hur bokstäverna i alfabetet låter och hur ord låter i början, i mitten och i slutet av orden och hur barnen i förskolan lär sig att använda dessa ljud i sin språkutveckling. Den metod som använts i studien är semistrukturerade intervjuer med förskollärare. Resultaten av de intervjuer som genomfördes i denna studie visar att förskollärare har flera olika sätt att lära unga barn i förskolan om fonemisk medvetenhet.
|
162 |
Intensiv avkodningsträning för en vuxen andraspråkselev : En interventionsstudie på sfi / Intensive training of decoding skills with one L2 student : An intervention studyÖnnebro, BrittMarie January 2017 (has links)
This study analyses the effects of an intervention using Wendickmodellens Intensivläsning to practice word decoding. The focus was to study if this intervention could help adult L2 learners in their decoding progress. The study also investigated whether the students´ phonological knowledge increased during the intervention. Two adult students with word decoding difficulties in Swedish were identified and selected to participate in this study. One student took part in the intervention as the intervention group, and the other one participated in ordinary classroom activities, as a control group. The intervention group received decoding practice, five days a week, 20-30 minutes each time, for a total of 20 sessions during a five week period. Both students were tested before and after the intervention. The results showed that the student participating in the intervention made progress in decoding ability in each test compared to the control student. Both students increased their phonological awareness. The conclusion of this study is that decoding practice with Wendickmodellens Intensivläsning increases decoding ability.
|
163 |
Fonomix, en multisensorisk läsinlärningsmetod : En undersökning om hur några lärare ser på användandet av Fonomix i förskoleklass / Fonomix, a multi sensory method : A study of how teachers percieve the use of Fonomix in preschool classesAxelsson, Marlene January 2020 (has links)
The aim of this study is two-fold, firstly to ascertain whether teachers consider that the Fonomix method (a Swedish phonological training programme with articulation) contributes to an improved pupil learning and, secondly, whether pupils who have been taught using the Fonomix method find decoding easier in their first year at school. The study’s methodology consists of qualitative interviews with teachers who have experience of the Fonomix method. The interviews were carried out at two different schools within the same municipality. The study shows that the teachers interviewed agreed that the Fonomix method benefits many of the pupils in a class. The teachers also considered that the pupils starting year one were advanced as regards their knowledge of letters and words thanks to the teaching they had received during their preschool class using the Fonomix method. This is due to the phonetic teaching being multi-sensory and varied which facilitates learning for a greater number of pupils. The Fonomix articulation method provides extensive teaching material which can easily be varied and adapted to suit the pupils and consolidate learning. / Fonomix-Munmetoden är en metod som kan användas när barn ska lära sig läsa. Metoden är multisensorisk och bygger på den fonologiska medvetenheten, det vill säga kopplingen mellan språkljud och bokstäver. Syftet med denna undersökning är att få mer kunskap om ifall lärare anser Fonomix- Munmetoden bidrar till ökat lärande hos fler elever samt om lärare anser att elever som undervisats med Fonomix i förskoleklassen knäcker avkodningen lättare i årskurs 1 än de elever som inte arbetat med Fonomix i förskoleklassen. Undersökningen är byggd på kvalitativa intervjuer med lärare som har erfarenhet av Fonomix-Munmetoden. Intervjuerna har utförts på två olika skolor i samma kommun. Undersökningen visar att de lärare som intervjuats är eniga om att Fonomix-Munmetoden är en metod som gynnar fler elever i en klass. Det visar sig även att när eleverna börjar årkurs 1 har de kommit långt i sin bokstavskunskap tack vare undervisningen med Fonomix-Munmetoden i förskoleklass. Det är tack vare att träningen med den fonetiska medvetenheten sker multisensoriskt och varierat som gör att fler elever kan tillgodogöra sig kunskaperna. Fonomix-Munmetoden har ett gediget material som lätt kan varieras och anpassas efter eleverna. Detta gör att de på olika sätt kan träna in samma bokstav och språkljud.
|
164 |
Hur lärare inleder läsundervisningen för barn i de tidiga åren : Metoder, bokstäver och fonologisk medvetenhet / How teachers initiate reading instructions for children in the early years : Methods, letters and phonological awarenessBjörklund, Charlothe January 2020 (has links)
The purpose of this study is to investigate how teachers initiate their reading instruction for students in the early years and what method(s) they use and why. This has been investigated through a qualitative interview study in which five teachers participated. The result showed that all five participating teachers mix methods in their teaching to adapt the teaching and bring in as many students as possible. In addition, they all agreed that high-frequency letters, some vowels and some consonants, had to be initiated in order for students to start building small short words early. / Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare inleder sin läsundervisning för elever i de tidiga åren och vilken/vilka metod(er) de då använder sig av och varför. Detta har undersökts genom en kvalitativ intervjustudie där fem lärare har deltagit. Resultatet visade att samtliga fem deltagande lärare blandar metoder i sin läsundervisning för att anpassa undervisningen och få med så många elever som möjligt. De var alla dessutom överens om att man måste inleda med högfrekventa bokstäver, några vokaler och några konsonanter, för att eleverna tidigt ska kunna börja bygga små korta ord.
|
165 |
Vad gör pedagoger för att i god tid fånga upp elever med svårigheter i läsninlärningen? / What does teachers do to intercept pupils with difficulties in reading learning well in advance?Häggström, Caroline January 2020 (has links)
Syftet med denna studie är att synliggöra verksamma pedagogers kunskaper kring vilka insatser som gynnar lässvaga elever i syfte att stärka deras chanser att nå en hållbar läsutveckling. Studien utgår ifrån en kvalitativ metod med i huvudsak personliga intervjuer bestående av fem lärare och specialpedagoger. Fenomenografi har använts för att bearbeta insamlad data, där respondenternas uppfattningar har varit centrala. Resultatet har diskuterats mot tidigare forskning samt utifrån en sociokulturell och kognitivistisk syn på lärande. Studiens resultat presenteras i rubriker som har formats utifrån studiens frågeställningar: ”Vilka insatser sätter pedagoger in för elever som har svårigheter med läsinlärningen i de tidigare årskurserna?”, ”Vilka varningstecken bör en pedagog vara uppmärksam på vad gäller läsinlärningen?” och ”Vilka läsinlärningsmetoder används för att tillgodose elever med bristande läsförmåga?”. I studiens resultat framhävs vikten av tidiga insatser för elever som har någon form av läsproblematik, såväl som vikten av att anpassa undervisningen efter elevens behov och kunskaper. Resultatet visar även, i enighet med tidigare forskning, betydelsen av att använda olika metoder i läsinlärningen, för att alla elever skall ges möjlighet att nå en hållbar läsutveckling. / The purpose of this study is to make the knowledge of active educators visible, about the efforts that benefit pupils with low readiness to strengthen their chances of achieving sustainable reading development. The study is based on qualitative method with mainly personal interviews of five teachers and special educators. Phenomenography has been used to process the collected data, where respondents' perceptions have been central. The results have been discussed against previous research and on the basis of sociocultural and cognitivist views on learning. The study's results are presented in headings that have been formed based on the study's questions, “What efforts do pedagogues put in for pupils who have difficulties with reading learning in previous grades?”, “What warning signs should an educator be aware of in terms of reading learning?” and “What reading learning methods are used to accommodate pupils with reading difficulties?” The study's results emphasize the importance of early intervention for students who have some form of reading problems, as well as the importance of adapting the teaching to the pupil’s needs and knowledge. The respondents also highlight, in agreement with previous research, the importance of using different methods in reading learning, to give all pupils the opportunity to achieve sustainable reading development.
|
166 |
En studie av ordinlärning med elever i årskurs 3 : Påverkan av fonotaktisk sannolikhet och grannskapstäthet på ordinlärning samt koppling till fonologisk medvetenhet / A Study on Word Learning with Pupils in Primary School Third Grade : Effects of Phonotactic Probability and Neighborhood Density on Word Learning and Connection to Phonological AwarenessHillerström, Elisabet, Stensson, Erika January 2019 (has links)
Examensarbetet bygger på tidigare forskning som visat att två egenskaper hos ord, hög/låg fonotaktisk sannolikhet och hög/låg grannskapstäthet, kan påverka ordinlärning hos vuxna och barn. I examensarbetet upprepas ett ordexperiment som tidigare genomförts i USA och Nederländerna. Syftet var att, genom en experimentell design, undersöka påverkan av fonotaktisk sannolikhet och grannskapstäthet på ordinlärningen hos 21 elever i åk 3 med typisk språkutveckling. Sambandet mellan elevernas ordinlärning och vokabulär, fonologisk medvetenhet och/eller verbalt arbetsminne undersöktes också. Varje elev genomförde ett ordexperiment i en sagokontext med inlärning av 16 nonord som representerar svenska substantiv. De verbalt och visuellt förmedlade orden har skapats utifrån den svenska fonotaxen. Eleven mötte orden upprepade gånger och skulle genom sagans olika episoder lära in och reproducera dessa. Denna studies resultat är i linje med tidigare resultat från USA och Nederländerna. Eleverna genomförde också ett test av ordförrådets bredd, PPVT-IV, fonologisk medvetenhet och verbalt arbetsminne, NEPSY-II. Statistisk analys (ANOVA) visade att repetition förbättrade inlärningen. En korrelationsanalys visade ett starkt positivt samband mellan antalet inlärda ord och fonologisk medvetenhet. Då det fanns en effekt av hög/låg fonotaktisk sannolikhet i interaktion med hög/ låg grannskapstäthet hos elever med typisk språkutveckling, kan det i vidare forskning vara av intresse att undersöka om denna effekt även gäller för elever med språkstörning och/eller dyslexi. / This student thesis is based on former research which claims that certain characteristics of words, high/low phonotactic probability and high/low neighbourhood density, may affect word learning in adults and children. In this thesis a word experiment, formerly used in the USA and the Netherlands, was replicated. The aim was through experimental design, examine the impact of phonotactic probability and neighbourhood density on word learning in 21 pupils in grade 3 with typical language development. Correlations between pupils’ word learning and vocabulary, phonological awareness and/or verbal short-term memory were also examined. Each pupil performed a word experiment through a story context where 16 pseudo words representing Swedish nouns were learned. The verbally and visually presented words have been created using Swedish phonotactics. The student encountered the words repeatedly and was tasked to during the different episodes learn and produce the words. The result of this study is in line with former studies in the USA and the Netherlands. The pupils also performed tests of vocabulary, PPVT-IV, phonological awareness and verbal short-term memory, NEPSY-II. Statistical analyses (ANOVA) suggested that repeated training improves learning. Correlation analysis indicated a strong positive correlation between number of words learned and phonological awareness. Since there was an effect of high/low phonotactic probability combined with high/low neighbourhood density in pupils with typical language development, future research may examine this effect in pupils with developmental language disorder and/or dyslexia.
|
167 |
Vad händer efter kartläggningen hitta språket? : Förskoleklasslärares syn på särskild bedömning och stödinsatser / What happens after the compulsory tests of language skills? : Teachers’ views on assesment and support activities in Swedish preschool classes.Svedmark, Helena, Törngren, Maria January 2020 (has links)
In 2019, Sweden passed a new law to guarantee that children in need of special education are discovered early on and receive early interventions. The aim of this study is to deepen the knowledge of how teachers in preschool classes thinks about, and works with, step 2 and 3 in the guarantee for early interventions. These steps involve analyzing test results, deciding whether interventions are needed with the cooperation of a special needs teacher/special education teacher and, if interventions are necessary, deciding and planning adequate interventions with the cooperation of a special needs teacher/special education teacher. The chosen method for this study is qualitative semi-structured interviews with eight preschool class teachers. Results showed that the preschool class teachers’ subject knowledge and attitude towards interventions in preschool class are possible determining factors for how they analyze test results as well as how they decide and plan interventions. Furthermore, the cooperation between preschool class teachers and special needs teachers/special education teachers is characterized by ongoing and spontaneous meetings and is ultimately perceived as valuable. This value lies in removing various obstacles in teaching situations and obtaining pointers on materials and teaching methods.
|
168 |
Digitala läromedel som redskap för fonologisk medvetenhetsträning : En multimodal läromedelsanalys utifrån framgångsfaktorer i träning av fonologisk medvetenhet / Digital learning materials as a tool for phonological awareness training : A multimodal analyze based on success factors in phonological awareness trainingWenström, Caroline January 2020 (has links)
Fonologisk medvetenhet krävs för en framgångsrik läsinlärning. Samtidigt digitaliseras skolan och digitala redskap blir allt vanligare. Syftet med denna studie är att undersöka om och hur digitala läromedel kan fungera som medierande verktyg för utveckling av läsinlärningen och mer specifikt av den fonologiska medvetenheten hos elever. Syftet uppfylls genom följande frågeställningar: Hur svarar digitala läromedel upp mot vad forskningen menar är framgångsfaktorer vid utveckling av elevens fonologiska medvetenhet? Behöver digitala läromedel kompletteras med annan undervisning och inom vilka områden behöver de i så fall kompletteras för att utveckla elevens fonologiska medvetenhet? Genom en kvalitativ innehållsanalys med en sociokulturell syn samlades data från fyra digitala läromedel in, kategoriserades och ett resultat togs fram. Samtliga analyserade läromedel innefattar övningar som tränar den fonologiska medvetenheten. Läromedlen svarar också upp mot flertalet av framgångsfaktorerna i fonologisk medvetenhetsträning, exempelvis genom en explicit undervisning. Dock är inget av de analyserade läromedlen utformade för att ge en komplett undervisning i fonologisk medvetenhet. Resultat pekar således mot att de analyserade läromedlen kan vara ett redskap som till viss del förändrar lärarens roll, men som inte ersätter läraren. / To successfully learn to read phonological awareness is required. At the same time, schools are being digitized and digital tools are becoming more common. The purpose of this study is to investigate whether and how digital learning materials can act as a mediation tool for the development of reading skills and more specifically of the phonological awareness of students. The aim is fulfilled by the following issues: How do digital learning materials respond to what research believes are success factors in the development of the student's phonological awareness? Do digital learning materials need to be complemented by other teaching form and in what areas do they need to be supplemented to develop the student’s phonological awareness? Through a qualitative content analysis with a sociocultural view, data from four digital learning materials was collected, categorized and a result was produced. All analyzed learning materials include exercises that train the phonological awareness. The learning materials also correspond to the majority of the success factors in phonological awareness training, for example through explicit teaching. However, none of the analyzed learning materials are designed to provide a complete teaching of phonological awareness. The result points out that the analyzed learning materials can be a tool and to some extent change the role of the teacher, but not replace the teacher.
|
169 |
Mekanismer som påverkar vid ordinlärning - en komplex process : En experimentell studie i årskurs 1 kring påverkansfaktorerna fonotaktisk sannolikhet och grannordstäthet / Mechanisms that Affect Word Learning - a Complex Process : An Experimental Study of the Effect of Phonotactic Probability and Neighbourhood Density in Year 1Svernlöv, Carina, Thurfjell, Karin January 2020 (has links)
Ordförrådet är en central del i språkförståelsen. Forskning visar att svårigheter inom detta område kan leda till sämre förutsättningar att utvecklas kunskapsmässigt i skolan. Därför är det betydelsefullt att speciallärarens arbete är evidensbaserat för att främja och utveckla ordförrådet hos eleverna. Ordinlärning är ett komplext område med många ingående delar. Två variabler som har undersökts i internationell forskning för att få kunskap om ordinlärningsprocessen är fonotaktisk sannolikhet och grannordstäthet. Att brister i fonologisk medvetenhet försvårar ordinlärning har också uppmärksammats. I vårt arbete utfördes ett ordinlärningsexperiment och tre språkliga/kognitiva tester med 16 elever i årskurs 1 med typisk utveckling. I experimentet varierades ords fonotaktiska sannolikhet och grannordstäthet i syfte att undersöka vilken roll dessa variabler hade vid ordinlärning. Eleverna fick lyssna på två olika berättelser där 16 non-ord presenterades. Målet var att försöka lära sig dessa ord. Vi undersökte också, genom ett test i fonologisk medvetenhet, hur sambandet såg ut mellan ordinlärning och fonologisk medvetenhet. I studien uppnås inte ett signifikant resultat för variablernas påverkan vid ordinlärning. Däremot kan en ordinlärningsprogression säkerställas allteftersom exponeringarna för non-orden ökar. Korrelation mellan ordinlärning och fonologisk medvetenhet påvisas inte. Studiens resultat beror på att golveffekter uppnås i samband med experimentet. Eleverna lär sig få ord, vilket beror på att testet är för svårt. Framtida forskning bör vid liknande experiment med aktuell åldersgrupp beakta och överväga ett större urval, öka antalet exponeringar av målorden i testsituationen samt ändra rättningsförfarandet
|
170 |
Tidig läsundervisning: Ljudning eller annat? : En kvantitativ studie av yrkesverksamma lärares didaktiska val / Early reading instruction: Phonics or something else? : A quantitative study of the didactical choices of working teachersWikström, Sigrid January 2023 (has links)
Detta arbete undersöker och sammanställer hur yrkesverksamma lärares tidiga läsundervisning ser ut i årskurs 1. Det är en kvantitativ studie med pragmatisk utgångspunkt och särskild tonvikt på didaktiska val rörande ljudning och fonologiska strategier. Inledningsvis introduceras och definieras de centrala begreppen. Därefter ges en teoretisk grund för läsning, läsutveckling och avkodning. Tidigare forskning gällande framgångsfaktorer i den tidiga läsundervisningen redogörs för. Utifrån de centrala begreppen fonemisk medvetenhet, bokstavskunskap och fonologisk läsning konstruerades en enkät vars begreppshantering, genomförande och datasammanställning redogörs för i arbetets metodkapitel. Den digitala enkäten, där de centrala begreppen konkretiserades till läraktiviteter, skickades ut till 22 yrkesverksamma lärare av vilka 11 blev studiens deltagare. Deras svar sammanställdes och analyserades främst kvantitativt men även med kvalitativa inslag. Utifrån datan kunde slutsatsen dras att alla deltagarna fokuserar på fonologiska aspekter i någon mån, men att även andra och till viss del motverkande avkodningsstrategier tar plats i undervisningen. En kvalitativ analys av enkätens öppna fråga visade även att det skilde sig mellan deltagarna huruvida den fonologiska avkodningsträningen skedde inom ramen för en innehållsligt sammanhängande helhet. Dessa resultat sätts i relation till tidigare forskning. Studien diskuteras även utifrån dess validitet, reliabilitet och generella kvalitet, både i metod- och diskussionsavsnittet. Slutligen ges uppslag till vidare forskning.
|
Page generated in 0.0564 seconds