Spelling suggestions: "subject:"interaktionism perspektiv"" "subject:"socialkonstruktionistiskt perspektiv""
1 |
Läs- och skrivsvårigheter ur ett pedagogiskt perspektivÄrnils, Susanne, Söderman, Helena January 2007 (has links)
<p>Syftet med studien var att tydliggöra vad läs- och skrivsvårigheter innebär för individen enligt några pedagoger samt att synliggöra pedagogernas uppfattning om läs- och skrivsvårigheter och vilka strategier som skolan arbetade efter. Vår undran i detta var även om orsaken hade betydelse för hur man resonerade om åtgärder. Vi använde en kvalitativ metod som grundade sig på elva intervjuer med pedagoger i grundskolan. Resultatet visade på en relativt stor samstämmighet vad avser innebörden av läs- och skrivsvårigheter, mellan pedagoger och bearbetad litteratur. Litteraturen har påpekat den fonologiska medvetenhetens betydelse och vikten av ett förebyggande arbete vilket även pedagogerna har framhållit. Det som enligt litteraturen ansågs ha störst betydelse var pedagogens kompetens vad avser läs- och skrivutveckling/svårigheter. Det har i litteraturen framkommit att dagens samhälle ställer höga krav på läsförmåga och läsförståelse hos alla individer samt att det finns två perspektiv på läs- och skrivsvårigheter. Vår uppfattning och slutsats, utifrån vår studie, var att pedagogens kompetens hade avgörande betydelse i detta arbete och att pedagogerna hade stor erfarenhet och kunskap inom läs- och skrivsvårigheter samtidigt som vi ser ett behov hos pedagogerna att se att de åtgärder som görs främst är individfokuserade. Som pedagog måste man vara väl insatt i dessa frågor och även ha stor kunskap om olika läs- och skrivinlärningsmetoders arbetssätt för att kunna anpassa undervisningen utifrån elevernas behov.</p>
|
2 |
Läs- och skrivsvårigheter ur ett pedagogiskt perspektivÄrnils, Susanne, Söderman, Helena January 2007 (has links)
Syftet med studien var att tydliggöra vad läs- och skrivsvårigheter innebär för individen enligt några pedagoger samt att synliggöra pedagogernas uppfattning om läs- och skrivsvårigheter och vilka strategier som skolan arbetade efter. Vår undran i detta var även om orsaken hade betydelse för hur man resonerade om åtgärder. Vi använde en kvalitativ metod som grundade sig på elva intervjuer med pedagoger i grundskolan. Resultatet visade på en relativt stor samstämmighet vad avser innebörden av läs- och skrivsvårigheter, mellan pedagoger och bearbetad litteratur. Litteraturen har påpekat den fonologiska medvetenhetens betydelse och vikten av ett förebyggande arbete vilket även pedagogerna har framhållit. Det som enligt litteraturen ansågs ha störst betydelse var pedagogens kompetens vad avser läs- och skrivutveckling/svårigheter. Det har i litteraturen framkommit att dagens samhälle ställer höga krav på läsförmåga och läsförståelse hos alla individer samt att det finns två perspektiv på läs- och skrivsvårigheter. Vår uppfattning och slutsats, utifrån vår studie, var att pedagogens kompetens hade avgörande betydelse i detta arbete och att pedagogerna hade stor erfarenhet och kunskap inom läs- och skrivsvårigheter samtidigt som vi ser ett behov hos pedagogerna att se att de åtgärder som görs främst är individfokuserade. Som pedagog måste man vara väl insatt i dessa frågor och även ha stor kunskap om olika läs- och skrivinlärningsmetoders arbetssätt för att kunna anpassa undervisningen utifrån elevernas behov.
|
3 |
Identitetsskapande mammor : på gott och ontJohansson, Ulrika January 2009 (has links)
<p>This is a qualitative social psychology study, which aims to describe how mothers with 1-2 year old children develop their identities, seen from Symbolic Interactionistic perspective. Five young mothers have been interviewed, through qualitative interviews and self reports. Through this data I have attempted to establish how these women develop their identities when they have been mothers for 1 or 2 years. The conclusions I have drawn is that the identities change radically with becoming a mother and all respondents take different decisions outfrom their identities as mother. There seems to exist a need of more knowledge about how to bring the identity of a woman and a mother together and create a new entity. Roles, anxiety and guilt influence the mother’s identity development, and Cooley and Meads ideas about the self are still going strong today.</p>
|
4 |
Identitetsskapande mammor : på gott och ontJohansson, Ulrika January 2009 (has links)
This is a qualitative social psychology study, which aims to describe how mothers with 1-2 year old children develop their identities, seen from Symbolic Interactionistic perspective. Five young mothers have been interviewed, through qualitative interviews and self reports. Through this data I have attempted to establish how these women develop their identities when they have been mothers for 1 or 2 years. The conclusions I have drawn is that the identities change radically with becoming a mother and all respondents take different decisions outfrom their identities as mother. There seems to exist a need of more knowledge about how to bring the identity of a woman and a mother together and create a new entity. Roles, anxiety and guilt influence the mother’s identity development, and Cooley and Meads ideas about the self are still going strong today.
|
5 |
Delaktighet och inflytande - En studie om föräldrars perspektiv på inskolningBorg, Lina January 2014 (has links)
Syftet med denna studie är att synliggöra föräldrars perspektiv på två olika inskolningsmetoder, traditionell (två-tre veckors) och föräldraaktiv (tre-dagars), med fokus på inflytande och delaktighet. Med hjälp av frågeställningarna om hur föräldrar upplever möjligheten till inflytande och delaktighet under introduktionen i förskolan, samt om hur de upplever de olika metoderna för inskolning, ville vi fylla den befintliga kunskapslucka som finns när det gäller inskolningsperioden i förskolan. Då det finns en brist på tidigare studier kring ämnet ville vi ändra på detta och finnas som ett stöd för förskollärare och pedagoger i förskolans värld. Vår studie gjordes via kvalitativ metod och resulterade i att vi med hjälp av våra teorier kunde göra föräldrars röster hörda. Kortfattat resulterade studien i att vi kunde se att viljan till att vara delaktig och ha inflytande över föräldrars inskolning visade sig vara stor, dock enbart om pedagogerna uppmuntrar till denna delaktighet. Den ena inskolningsmetoden ger också enligt föräldrarna större möjlighet till delaktighet och inflytande än den andra.
|
6 |
Specialpedagog i förskolan - samverkan för barnets bästa : Rektorers, förskollärares och specialpedagogers förväntningar på yrkesrollen / The Special Educational Needs Coordinator (SENCO) in a preschool setting - collaboration for the best interests of the child : The professional expectations of principals, preschool teachers, and special educational needs coordinatorsFasth, Madelene January 2019 (has links)
Syftet med studien är att genom analys av intervjuer med rektorer, förskollärare och specialpedagoger utröna vilka förväntningar som finns på specialpedagogens yrkesroll inom ramen för förskolans verksamhet. Följande frågeställningar har undersökts: Vilka förväntningar har rektorer, förskollärare och specialpedagoger på specialpedagogens samverkande yrkesagerande i förskolans verksamhet? Studiens empiriska material består av sju intervjuer, därav med två rektorer, tre förskollärare och två specialpedagoger. Det empiriska materialet har analyserats dels utifrån tidigare forskning, dels utifrån studiens teoretiska utgångspunkter, det interaktionistiska perspektivet och det relationella perspektivet. I resultatdiskussionen diskuteras de resultat som framkommit i studien. Studiens resultat visar att specialpedagogens yrkesroll i förskolan ser olika ut beroende på vilken yrkesprofession som intervjuats. Det framkommer i resultat att förskollärare är mer osäkra på sina förväntningar på en specialpedagog medan rektorer och specialpedagoger är mer tydliga i sina förväntningar på specialpedagogens yrkesroll. Ett exempel på en sådan förväntning är specialpedagogens roll i samverkan mellan förskolans olika aktörer och yrkesrollens uppdrag att utveckla förskolans undervisning.
|
7 |
Bemötandet inom socialtjänsten : En kvalitativ studie om klienters upplevelserVälijeesiö, Maria, Eriksson, Anna-Lena January 2010 (has links)
<p>The aim of this study was to examine how clients who have or have previously had a drug- and/or alcohol addiction experienced interchanges with social workers. In this study, eight semi-structured interviews were made with respondents from an out-patient clinic in a small town in Sweden. Questions were asked regarding clients’ experience of the social workers' attitudes during the initial meeting as well as all continuing meetings. Other possible variables that affected the interchanges, either positively or negatively, including how the clients wanted to be treated, were also explored. Theories used in the interpretation of the results were power and an interactional perspective. The power at the social bureau is unevenly dispensed in favor of the social worker and they should use that power in a non-offending way. Good communication is essential to avoid misconceptions and to make the interaction work well between social workers and clients. The results showed that concepts such as being listened to, mutual trust between client and social worker, and that the clients felt respected, were all important. Aspects that had a negative effect were mistrust from the social worker, lack in professionalism as well as the clients’ attitudes. Most respondents were satisfied with the way they were being treated.</p> / <p>Syftet med föreliggande studie var att undersöka hur klienter som har eller har haft en alkohol- och/eller drogproblematik upplever bemötandet på socialkontoret. För att få svar på syftet undersöktes klienters upplevelser av bemötandet vid sitt första möte och under fortsatta möten. Även faktorer som påverkar bemötandet positivt eller negativt samt hur de skulle vilja bli bemötta undersöktes. För att få svar på syftet gjordes åtta semistrukturerade intervjuer med respondenter från en öppenvårdsmottagning i en liten ort i Mellansverige. Teorier som använts vid tolkningen av resultatet var makt och interaktionistiskt perspektiv. Makten på socialkontoret är ojämnt fördelad till handläggarens fördel, det är viktigt att makten används enligt socialtjänstens riklinjer för att inte kränka klienten. Bemötandet uppstår i interaktionen mellan människor, och det är viktigt att kommunikationen mellan handläggare och klient fungerar för att inte missförstånd ska uppstå. Resultatet visade att det som var viktigt för ett bra bemötande var att respondenterna blev lyssnade på, att det fanns ett ömsesidigt förtroende mellan klient och handläggare och att de blev respekterade. Det som kunde påverka bemötandet negativt var misstro från handläggaren, brister i professionaliteten och klientens egen attityd. De flesta var dock i stort sett nöjda med bemötandet på socialkontoret.</p>
|
8 |
Bemötandet inom socialtjänsten : En kvalitativ studie om klienters upplevelserVälijeesiö, Maria, Eriksson, Anna-Lena January 2010 (has links)
The aim of this study was to examine how clients who have or have previously had a drug- and/or alcohol addiction experienced interchanges with social workers. In this study, eight semi-structured interviews were made with respondents from an out-patient clinic in a small town in Sweden. Questions were asked regarding clients’ experience of the social workers' attitudes during the initial meeting as well as all continuing meetings. Other possible variables that affected the interchanges, either positively or negatively, including how the clients wanted to be treated, were also explored. Theories used in the interpretation of the results were power and an interactional perspective. The power at the social bureau is unevenly dispensed in favor of the social worker and they should use that power in a non-offending way. Good communication is essential to avoid misconceptions and to make the interaction work well between social workers and clients. The results showed that concepts such as being listened to, mutual trust between client and social worker, and that the clients felt respected, were all important. Aspects that had a negative effect were mistrust from the social worker, lack in professionalism as well as the clients’ attitudes. Most respondents were satisfied with the way they were being treated. / Syftet med föreliggande studie var att undersöka hur klienter som har eller har haft en alkohol- och/eller drogproblematik upplever bemötandet på socialkontoret. För att få svar på syftet undersöktes klienters upplevelser av bemötandet vid sitt första möte och under fortsatta möten. Även faktorer som påverkar bemötandet positivt eller negativt samt hur de skulle vilja bli bemötta undersöktes. För att få svar på syftet gjordes åtta semistrukturerade intervjuer med respondenter från en öppenvårdsmottagning i en liten ort i Mellansverige. Teorier som använts vid tolkningen av resultatet var makt och interaktionistiskt perspektiv. Makten på socialkontoret är ojämnt fördelad till handläggarens fördel, det är viktigt att makten används enligt socialtjänstens riklinjer för att inte kränka klienten. Bemötandet uppstår i interaktionen mellan människor, och det är viktigt att kommunikationen mellan handläggare och klient fungerar för att inte missförstånd ska uppstå. Resultatet visade att det som var viktigt för ett bra bemötande var att respondenterna blev lyssnade på, att det fanns ett ömsesidigt förtroende mellan klient och handläggare och att de blev respekterade. Det som kunde påverka bemötandet negativt var misstro från handläggaren, brister i professionaliteten och klientens egen attityd. De flesta var dock i stort sett nöjda med bemötandet på socialkontoret.
|
9 |
Jag märker att du blir kränkt : En studie om lärarperspektivet på kränkande behandling av elever i grundsärskolan / I Notice that You Are Being Offended : A Study of Teacher Perspective on Degrading Treatment in Compulsory Special School för Pupils with Intellectual DisabilitiesAronsson Hermansson, Susanne January 2020 (has links)
Den här studiens syfte är att bidra med kunskap om grundsärskollärares perspektiv på kränkande behandling av elever med måttlig till svår/grav intellektuell funktionsnedsättning samt kunskap om lärarnas eget arbete med att hantera kränkande behandling av dessa elever. En kvalitativ studie med semistrukturerade intervjuer genomfördes. Nio lärare i grundsärskolan deltog. Genom ett målstyrt urval och utifrån en intervjuguide, intervjuades lärare som arbetat minst ett år med elever med måttlig till svår/grav intellektuell funktionsnedsättning inom grundsärskolans inriktning ämnesområden. Det empiriska materialet systematiserades och analyserades med tematisk analys utifrån ett symbolisk interaktionistiskt perspektiv. Analysen resulterade i fyra teman: uppfattningar, kunskap, kommunikation och uppföljning. Resultat visar att för att identifiera, tolka och agerar vid kränkande behandling av elever med måttlig till svår/grav intellektuell funktionsnedsättning, beskriver deltagarna att lärarna använder sig av verktyg, som kunskap om sig själva och eleven, kommunikation med eleven, kommunikation inom personalgruppen och med elevens vårdnadshavare, samt uppföljning med elev och personal. En analys av resultatet visar att även kommunikation om styrdokumentens innehåll och vägledning om vad som ska skrivas i anmälan om kränkande behandling skulle kunna läggas till som ett verktyg. Deltagarna beskriver ett omfattande arbete som kräver stort personligt engagemang med ett empatiskt förhållningssätt, där skapandet av relationer upplevs som viktigt. Konsekvenser av kränkande behandling för eleverna beskriver deltagarna är att de blir otrygga och/eller att deras inlärning påverkas negativt men också att reaktion kan utebli om den kränkande behandlingen inte är av fysisk karaktär. Studiens resultat i form av verktyg bör vara användbara inom annan verksamhet än grundsärskolan som exempelvis daglig verksamhet eller LSS-boende.
|
10 |
Ser man barnet, ser man behovet : En intervjustudie om bemötandet av barn i behov av särskilt stödShalchizadeh, Diba, Perätalo, Emma January 2019 (has links)
Syftet med denna uppsats är att skapa kunskap om pedagogers förhållningssätt till barn i behov av särskilt stöd. Forskningsfrågan som stått till grund för vår undersökning är: vad anser pedagoger vara viktiga förutsättningar i bemötande av barn i behov av särskilt stöd? För att få svar på denna frågeställning har vi genomfört en kvalitativ intervjustudie. Det skapade empiriska materialet som består av intervjuer med åtta pedagoger som har analyserats utifrån en fenomenologisk metodansats, i syfte att närma sig pedagogernas gemensamma upplevelser inom det valda ämnet. Resultatet framhåller vikten av att pedagogen bör se barnet och se behovet. För att detta skall vara möjligt krävs det att pedagogen har kompetens, är samarbetsvillig, ser till sitt förhållningssätt samt är lyhörd för barnets behov. Uppsatsen visar på att pedagoger i dagens förskola har resurser för att bemöta de barn som är i behov av särskilt stöd. Exempelvis genom handledning från specialpedagoger eller kompetensutveckling som förskolan erbjuder.
|
Page generated in 0.1527 seconds