Spelling suggestions: "subject:"läsa – ocho skrivutveckling"" "subject:"läsa – och3 skrivutveckling""
71 |
Nyanländ elevs möjligheter att lära sig läsa och skriva på ett nytt språkBlom, Eva January 2015 (has links)
SyfteDet övergripande syftet med studien är att utveckla och förbättra den kontext skolpersonal befinner sig i och som den nyanlända sjuåringen kommer till, för att uppnå en likvärdig skola för alla. Samarbete i skolan och med föräldrarna belyses och diskuteras. Studien tar också upp frågan om skolpersonalens synsätt på modersmålets betydelse för elevens språkutveckling och hur detta kan skapa möjligheter eller hinder i läs- och skrivutvecklingen. Följande forskningsfrågor besvaras: Vilka uppfattningar har olika yrkesgrupper om hur nyanlända sjuåringar kan arbeta i skolan och med familjen när det gäller att hjälpa en nyanländ elev som inte kan läsa och skriva? Vilken syn har olika yrkesgrupper i skolan på användandet av modersmålet i läs- och skrivutvecklingen? Vilka hinder och dilemman kan försvåra arbetet med nyanlända sjuåringars läs- och skrivutveckling?Metod och teoriramStudien görs med en fenomenologisk ansats och för att söka svar på forskningsfrågorna har två fokusgrupper med olika professioner i skolan använts. Gruppsamtalen tar sin utgångspunkt i ett beskrivet fall som handlar om en nyanländ sjuårig elev där bl.a. olika hinder och dilemman blir synliga. Informanterna i de båda grupperna arbetar på olika skolor. Den ena gruppen arbetar på en skola där ca 50 % av eleverna är flerspråkiga och lärarna är ovana vid nyanlända elever. Den andra skolan har 100 % flerspråkiga och skolpersonalen har en god vana vid att ta emot nyanlända elever. Nilholms (2014) specialpedagogiska perspektiv; Kompensatoriska, kritiska och dilemmaperspektiven har använts i analys och diskussion.ResultatResultatet visar att skolor kan arbeta mycket olika med att hjälpa nyanlända elever att lära sig läsa och skriva. Erfarenheter och kunskaper skiljer mycket men även skolmiljöerna är olika och har betydelse för hur lärare arbetar. Att samarbeta med föräldrarna ses som viktigt av alla men hur det kan göras, eller hur det görs, skiljer sig åt. Ett dilemma, vad gäller samarbete, är den svårlösta problematiken med modersmålslärarnas splittrade arbetssituation med arbete på alltför många skolor. När det gäller synsättet på modersmålets betydelse för läs- och skrivutvecklingen framkommer en djupare medvetenhet på skolan som har 100 % flerspråkiga elever. KonklusionFramför allt visar studien att de nyanlända sjuåringarna i denna kommun får alldeles för lite stöd vilket riskerar att skapa ännu större framtida specialpedagogiska behov i form av t.ex. läs- och skrivsvårigheter och brister i ordförrådet som försvårar elevernas möjligheter att uttrycka sig både muntligt och skriftligt. Det visar sig också att skolpersonal kan ha mycket olika beredskap att ta emot nyanlända elever och att kompetensutveckling för ett interkulturellt förhållningssätt och en likvärdig skola för alla, behövs för att möta den nya globala tid vi lever i. / The study is about a newly arrived student's possibility to learn to read and write in a new language. How can we work in the school to help these children in the best way? The method used in the study is the focus group. Two groups of different schools talk about the discribed case. The case is about a newly arrived seven-year boy from Iraq. After that the conversations transcribed, analyzed and compared. Three research questions could be answered: How mean different professions that you can work at school and with the family when it comes to helping a newly arrived student who can not read and write? Which approach is different professonals on the use of the mother tongue in literacy development? What obstacles and dilemmas can hinder the work of newcomers literacy development? The resaults showed that the two groups had very different experiences and knowledge about working with newcomers. It was also found that newly arrived students at this age get very little support in the schools of this municipality. This can be a bigger problem for the students and for the schools in the future.Other resaults was about the monolingual norm in schools. The monoligual norm that exists today in most schools in Sweden may need to be discussed and changed to another approach, the intercultural. A new student needs to be treated as a multi-cultural in order to find their own identity. This is important for learning, says the school psychologist involved in the study.
|
72 |
Lärares användning av läs- och skrivmetoder. : En kvalitativ studie som undersöker lärares syn på läs- och skrivutvecklingeni skolan. / Teachers' use of reading and writing methods. : A qualitative study that examines teachers' views on reading and writing development in schools.Bygdemo, Linn January 2022 (has links)
Abstrakt Syftet med studien är att bidra med ytterligare kunskaper om vilket arbetssätt lärare använder föratt utveckla elevers läs- och skrivförmåga med ändamålet att eleverna ska uppleva motivation ochdärmed finna skolundervisningen givande. För att besvara mina frågeställningar planerade jag ochgenomförde ostrukturerade observationer och kvalitativa intervjuer i årskurs 1, som sedananalyserades. Den teoretiska utgångspunkten som studien utgår från är det sociokulturellaperspektivet. Lärarna har redogjort viktiga aspekter för att utveckla elevernas läs- ochskrivförmåga, hur de arbetar med elevernas läs- och skrivutveckling samt hur de upplevelserelevernas motivation. Resultatet visar att lärarna inte arbetar efter en specifik läs- och skrivmetod men där de klart ändåkan vilket arbetssätt och arbetsform de använder sig av. Resultatet visar också att de flesta aveleverna känner sig motiverade men att det kan variera. I studien framkommer exempel på hurlärare arbetar med läs- och skrivutveckling och i vilka sammanhang som eleverna visar sig likamotiverade. Vidare visar resultaten att lärare är överens om att arbeta för att stimulera eleversmotivation är en av de viktigaste faktorerna för att utveckla elevers läs- och skrivförmåga.Resultatet påvisar också via observationerna att en viktig framgångsfaktor också är att elevernaarbetar i lärpar, som ett verktyg för lärandet under lektionerna. Interaktionen mellan eleverna skerinte spontant, utan sker när läraren ber eleverna att diskutera med sitt lärpar. Ena läraren ställerintressanta frågor till eleverna som bidrar till reflektion och gör eleverna delaktiga under lektionen.Det framkommer även att miljön i klassrummen inte stimulerar i någon vidare utsträckning tillläsning. En lärare uppger att läsningen inte är lika prioriterad som den borde vara. Nyckelord: Läsmetoder, läs- och skrivutveckling, svenska, undervisning, motivation.
|
73 |
Användning av digitala verktyg i litteracitetsundervisningen i årskurs F-3 : en kvalitativ studie om lärares upplevelser och erfarenheter / The use of digital tools in literacy education in grades F-3 : a qualitative study on teachers' experiences and perceptionsGotemark, Alma, Mossberg, Peter January 2024 (has links)
Studien syftar till att utforska och belysa ett antal lärares upplevelser och uppfattningar angående användningen av digitala verktyg i litteracitetsundervisningen i svenskämnet för elever i grundskolans årskurs F-3. Genom att undersöka lärares upplevelser kring digitala verktyg i relation till litteracitet, vilka strategier de använder inom ämnet, vilka för- och nackdelar de upplever, samt deras upplevelser av hur läroplanen stöttar dem i att utforma litteracitetsundervisningen där digitala verktyg ska inkluderas, avser studien att ge insikter och bidra till förståelsen för detta fenomen. Den tidigare forskningen som vi tagit del av visar på behovet av att anpassa litteracitetsundervisningen till det digitala samhället. Dessutom går det att utläsa att digital kompetens bland elever underlättar interaktionen med digitala texter och kan gynna läsförståelsen, men ökad användning av digitala verktyg kan också kompromissa med elevernas noggrannhet. En balans mellan analoga och digitala metoder anses vara nödvändig för effektiv litteracitetsundervisning. Studien baseras på ett fenomenologiskt teoretiskt perspektiv, vilket innebär en central inriktning på individens subjektivitet och upplevelser. Därför har vi fokuserat på lärarnas egna erfarenheter och uppfattningar av användningen av digitala verktyg i litteracitetsundervisningen. För att kunna ta del av lärarnas erfarenheter och upplevelser har en intervjuguide utarbetats med fem nyckelfrågor för att säkerställa en strukturerad process. Intervjuerna spelades in med mobiltelefon för att sedan transkriberas, vilket möjliggjorde en detaljerad dokumentation av intervjuerna. En systematisk analys genomfördes sedan med fokus på att identifiera gemensamma mönster i respondenternas erfarenheter och upplevelser. Resultatet visar att lärarna upplever digitala verktyg som gynnsamma för individanpassad undervisning och erbjuder lärarna pedagogiskt stöd i undervisningen. Integrationen av analoga och digitala metoder ansågs betydelsefull för att främja elevernas litteracitet och motorik. Trots fördelarna noterades utmaningar såsom minskat socialt samspel och behovet av tydliga didaktiska syften. Vidare visar resultatet att läroplanen erbjöd lärarna stor frihet och flexibilitet i att utforma litteracitetsundervisningen med digitala verktyg.
|
74 |
Digitala verktyg – en motivationshöjare? : Lärarperspektiv på digitala verktyg i läs- och skrivundervisningen i årskurs 1–6Boltzius, Nadine, Ulfving Föhrer, Matilda January 2024 (has links)
Syftet med vårt examensarbete är att undersöka hur lärare arbetar med digitala verktyg i sin undervisning och få fördjupad kunskap och ett bredare perspektiv på hur de ser att digitala verktyg påverkar elevers tidiga läs- och skrivutveckling. För att samla in data används både kvalitativ och kvantitativ metod, främst intervjuas lärare i årskurs 1–6 och senare har deras elever fått svara på en anonym enkät kopplat till motivation i läs- och skrivutveckling. Vår studie ger insikt i hur elevers preferenser och användning av digitala verktyg för läs- och skrivaktiviteter förändras med ökad skolålder och erfarenhet. Resultatet visar att elever i årskurs 1– 3 använder digitala verktyg mindre i läs- och skrivutvecklingen än elever i årskurs 4–6, och elever i årskurs 4–6 använder digitala verktyg mer till skrivning än till läsning. Det visar även att eleverna är mer motiverade vid användning av digitala verktyg till skrivundervisningen och analoga medium till läsundervisning.
|
75 |
Dyslexi i svenskklassrummet : En litteraturstudie om att skapa en funktionell läs- och skrivundervisning för grundskoleelver med dyslexi / Dyslexia in the Swedish Learning Classroom : A Literature Study Conserning how to Create a Functional Reading- and Writing Education for Elementary Pupils with DyslexiaSelvander, Tuva-Li January 2024 (has links)
I följande litteraturstudie granskas vad forskning visar beträffande dyslexis påverkan isvenskklassrummet. Studiens två utgångspunkter är dyslexis manifestation utifråninnehållet i svenskämnets kursplan och olika framgångsfaktorer. Efter litteratursökninggranskades det material som ligger till grund för studiens resultat. Forskningsunderlagetvisar att dyslexi påverkar mer än bara stavning och läsning. Andra påverkansområden ärgrammatikinlärning, uttalsförmåga, läsförståelse och läsflyt. En av de avgörandefaktorerna för lyckad läs- och skrivundervisning är lärarkompetens, både didaktisk så välsom ämneskunskapsmässig. Studier visar även att tidig identifikation av svårigheter ochanvändning av kompensatoriska hjälpmedel är viktigt för dyslektiska elevers läs- ochskrivutveckling
|
76 |
Elevers och lärares beskrivningar av lärmiljöns betydelse för läsning och skrivning i gymnasieskolan.Haid Aspengren, Helena January 2008 (has links)
<p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;">Syftet med denna studie har varit att beskriva och förstå hur ett antal elever och lärare i gymnasieskolan uppfattar lärmiljöns betydelse för främjande av utveckling inom läs- och skrivområdet. Undersökningen belyser självbildens och motivationens betydelse för utvecklingen samt på vilket sätt eleverna är delaktiga vid utformningen av undervisningen vid svårigheter i läsning och skrivning. </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;"> </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;">Forskningen har en kvalitativ design där information har inhämtats via intervjuer som har genomförts med fem elever och fem lärare i gymnasieskolan. </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;"> </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;">Resultatet av studien visar att faktorer i lärmiljön har betydelse för utveckling i läs- och skrivområdet. Eleverna önskar att gymnasieskolan bättre lyssnar till deras egna tankar kring hur lärmiljön ska utformas och lärarna önskar sig större kunskaper i området för att kunna möta eleverna. Vidare har eleverna upplevt att deras självbild påverkats av deras läs- och skrivsvårigheter, något som också lärarna är medvetna om. Resultatet talar för att hänsyn bör tas till både det individinriktade och det miljöinriktade perspektivet när man ser på förutsättningarna för en positiv läs- och skrivutveckling. </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;"> </span></p><p class="MsoNormal" style="margin: 0cm 0cm 0pt; text-align: justify;"><span style="font-size: small; font-family: Times New Roman;">Slutsatser av studien är att det är viktigt att ta tillvara elevernas önskemål om hur lärmiljön ska se ut. Förutsättningar bör ges till gymnasieskolan som organisation och till den enskilda läraren för ett förhållningssätt med flexibilitet i lärmiljön. Elever kan då uppmärksammas utifrån sina specifika förutsättningar och vara delaktiga i hur undervisningen utformas för att känna motivation för sina studier. </span></p>
|
77 |
Andraspråkselevers läs- och skrivutveckling : En litteraturstudie om hur lärare kan stötta eleverna genom multimodala arbetssättNordgren, Anna January 2016 (has links)
Antalet andraspråkselever i den svenska skolan har idag ökat, vilket innebär att undervisningen behöver anpassas till de nya förutsättningarna. Den här litteraturstudiens syfte är att undersöka andraspråkselevers läs- och skrivutveckling och hur lärare genom multimodala arbetssätt kan stötta denna i ämnet svenska i årskurs 1 – 3. Resultatet i den här studien visar att lärarens stöttning har en avgörande betydelse vid andraspråkselevers utveckling och att det är viktigt att lärare har kunskaper om hur andraspråkselever lär. I studien redovisas även framgångsrika exempel på hur lärare kan stötta andraspråkselever genom att arbeta multimodalt. / <p>Svenska</p>
|
78 |
Språket är allt! : En kvalitativ studie om lärares samt specialpedagogers stödinsatser för elever i åk 4-6 med läs- och skrivsvårigheter. / Language is everything! : A qualitative study on teachers' and SEN teachers' support to pupils with reading and writing difficulties in grades 4 to 6Öberg, Anna January 2017 (has links)
The purpose of the study is to find out what measures and methods teachers and special educators use to strengthen students with reading and writing difficulties in everyday teaching. The survey highlights how teachers and special educators look at reading and writing skills and, in the theoretical background, what earlier researchers say. The study is based on qualitative analysis of interviews. The survey consists of two teachers and three special education teachers active in three different schools. The result shows a great convergence of the concept of reading and writing difficulties among both teachers and special education teachers. The study also shows that both teachers and special educators agree that they are experiencing deficiencies in students' ability to read and write and this affects whatever topic the student is taught in. The respondents in the study claim that the causes of the difficulties were due to biological, social and educational factors. Views on what constitute favorable methods are similar among both teachers and special education teachers, and generally it has been found that all respondents strive to adapt the daily teaching for all pupils' needs and abilities. In order to strengthen student's reading and writing they receive intensive training in reading periods, customized texts, adjusted text amount and compensatory aids in everyday teaching. Another important factor that emerged from the study was the time factor. It is an important prerequisite to take action and think long term for the students with reading and writing disabilities.
|
79 |
Att arbeta med elevers tidiga läs- och skrivutveckling. : En fallstudie från Nya Zeeland om skolans literacyundervisning och Reading Recovery som didaktiskt redskap.Öhlén, Catarina January 2016 (has links)
Syftet med studien var att studera vad ett urval om fem lärare på Nya Zeeland upplevde som centralt i sitt arbete med elevers tidiga läs- och skrivutveckling inom klassrumsundervisningen och inom Reading Recovery som didaktiskt redskap. En kvalitativ metod har genomförts utifrån en deskriptiv fallstudie då studien genomfördes på en skola i Nya Zeeland. Datamaterialet bestod av deltagande observationer i form av fältanteckningar, intervjuer med fem lärare och samtal med de fem lärarna vid flertalet tillfällen under fallstudiens gång. Dokumentationen bestod av ljudinspelningar, videoinspelningar och fältanteckningar. Analysprocessen sattes igång under tiden empirin samlades in och slutfördes efter att insamlandet av datamaterialet var klart. Resultatet visade att klasslärarna såg arbetet med literacy som centralt i sitt arbete med elevernas läs- och skrivutveckling. Klasslärarna arbetade för att vissa specifika upplevelser, förmågor och känslor skulle internaliseras hos eleven för att progression skulle ske i läsandet och skrivandet. Inom Reading Recovery framträdde några fokusområden som kännetecknande för Reading Recoverylärarens arbete med eleverna. Reading Recoveryläraren observerade elevens beteenden, arbetade med strategier och utgick ifrån elevens styrkor i arbetet med eleverna. Slutsatsen i studien var att lärarna på Nya Zeeland arbetade för att eleverna skulle bli självständiga läsare och skrivare. De elever som inte nådde dit i den tidiga läs- och skrivutvecklingen fick stöd av Reading Recovery för att bli självständiga läsare och skrivare, bli redo för att klara av klassrummets undervisning och fortsätta utvecklas tillsammans med sina klasskamrater.
|
80 |
Se bortom elevers svårigheter : En studie om elevers möjligheter till skrivande i Grundsärskolans träningsinriktningPettersson, Fredrik, Taawo, Åse January 2016 (has links)
För delaktighet i dagens informationssamhälle krävs det gedigna kunskaper i det skrivna språket hos varje enskild individ. Elever i grundsärskolans träningsinriktning kommer alltför sällan i kontakt med skrivundervisning. Istället fokuseras aktiviteter som anses vara mer användbara för eleven ur ett livsperspektiv, till exempel att sitta ordentligt på stolen och äta fint. Syftet med studien var att undersöka hur lärare inom träningsskolan ser på skrivande, att synliggöra hinder och möjligheter med skrivande inom skolformen samt få syn på hur arbetet kan utvecklas. För att ta reda på detta genomfördes en aktionsforskningsstudie på tre olika träningsskolor på två orter i Mellansverige där fem lärare deltog. Lärarna som ingick i studien fick skriva dagbok med en eller flera elever, beroende på vad som passade in i deras arbetssätt. Varje lärare förde en aktivitetslogg som minnesanteckning över vad som hände under dagboksskrivandet. Vi använde oss av intervjuer, enkätfrågor och reflekterande samtal med varje enskild lärare för att få fatt på deras tankar om skrivande och vilka hinder och möjligheter de ställdes inför i arbetet med dagboken, samt för att stötta i reflektions-och planeringsarbetet. Resultatet visar att undervisningen som skapas för eleverna är direkt beroende av vilken inställning lärare har till skrivande och hur de bedömer elevernas förutsättning för utveckling och lärande. Det spelar också roll hur lärare uppfattar sin egen roll och dess betydelse för elevens utveckling. Lärarnas inställning påverkas i sin tur av ett antal faktorer på samhälls- och skolnivå som till exempel utbildning, erfarenhet och vilka traditioner för lärande som finns på arbetsplatsen. För att utveckla skrivandet i träningsskolan behöver vi skapa en kultur där eleverna ges förutsättningar för skrivande och där skriften görs synlig. För att nå dit behövs ett tydligare fokus på språk-, läs- och skrivutveckling i lärarutbildningen samt fortbildning och utrymme för lärare att reflektera kring sin undervisning. Detta kan stärka lärare i sin roll och hjälpa dem att se sin betydelse för elevens utveckling.
|
Page generated in 0.1402 seconds