Spelling suggestions: "subject:"metafora.""
61 |
Jakten på det nya : tankeexperiment och idéer i ett föränderligt vetandeOlsson, Isak January 2014 (has links)
Det här är en vetenskapsteoretisk uppsats med problemformuleringen hur kan vi förstå nytänkande, mänskligt resonerande och vetenskaplig utveckling ur ett retorikvetenskapligt perspektiv? Arbetet sker utifrån temat det nya, som i ny förståelse av tillvaron. Jag motiverar retorikens relevans i uppsatsen genom att definiera retoriken som en lära om och förmågan att förstå tillvaron. Retorikvetenskapens plats och relevans för problemformuleringen tydliggörs genom att visa hur retoriken kan förstås i relation till några kända och betydelsefulla fysiska teorier och tankar från Einstein och Galileo. Jag inleder min studie med Gärdenfors kognitionsforskning och Castoriadis förståelse av skapandet av nya idéer. Därefter använder jag begreppen inventio, topos och metafor för att vidare ta mig an problemformuleringen. Slutligen visar jag hur vi genom doxologin kan söka nå bortom en förståelse av kunskap och vetande som antingen absolut objektiv eller subjektiv. Vad jag når2fram till och visar i uppsatsen är att retorikvetenskapen visar att all förståelse om tillvaron går genom människan själv, vilket innebär att människan har en roll i den vetenskapliga förändringen. Retorikvetenskapen kan ge oss hjälpmedel att se att underliggande argumentativa strukturer och andra försanthållanden reglerar eller formar det sätt på vilket vi tänker och funderar i olika frågor och därigenom hur desamma kan reglera och forma den vetenskapliga praktiken och teorin. / This is an epistemological thesis dealing with the question how can we understand innovating thinking, human reasoning, and scientific development from a rhetorical perspective? The underlying theme in the thesis is the new, as in new understanding of our world and existence. I motivate the rhetorical relevance in the thesis by defining rhetoric as a science of and the ability of understanding our world and existence. The relevance of rhetoric and its place towards the thesis’ question is clarified by showing how rhetoric could be understood in relation to some known and significant physical theories and ideas by Einstein and Galileo. I begin my study with Gärdenfors’ research of cognitive science and Castoriadis’ understanding of creation of new ideas. After that I use the concepts inventio, topos, and metaphor to further take on the question. Finally, I show how we by the use of doxology can go beyond an understanding of science and knowledge as either totally objective or totally subjective. My conclusion is that rhetoric shows that all understanding of our world and existence go through man himself, which means that humans have a significant role in the scientific development. Rhetoric can give us tools helping us see that underlying argumentative structures and other ideas we hold as true regulate and shape our thinking and understanding, and thereby how the same can regulate and shape the scientific practice and theory.
|
62 |
Om tänkande och mening i förskolans praktik / About thinking and meaning in preschool practiceSilfverhjelm, Hedvig January 2016 (has links)
This essay reflects upon a group process where the goal was to use an art exhibition as a source of inspiration. The purpose of introducing art through an Exihibition was to generate associations that lead to subjects for dialogue and therefor developed a creative process amongst the group. We used the experience that came out of the visit and phrased questions regarding electrical light sources to mediate to the children. The main questioning is regarding the transformation from conformity to a more experimental approach to children’s learning. My dilemma concerns me getting caught in between two different points of view and not always knowing to whom the dilemma should be addressed, towards the staff or the organisation. My investigation concerns the role of a supervisors communications skills in relation to aesthetics as a learning process. Secondly, I reflect upon pedagogic documentation and how it can be used in the preschool practice. Through the pedagogic documentation, I can reflect upon the children’s becoming in relationship to the spatial dimensions and their relationships towards each other. My purpose of outcome was to investigate creative thinking in relationship to a group process in the preschool practice and how one can go about to introduce art as a catalysator for a creative process.
|
63 |
Vem vill dö för en metafor? : En undersökning av religiöst språkbruk från ett feministiskt perspektivÅhlfeldt, Lina January 2017 (has links)
The purpose of this essay is to examine how God-talk can be used to say something reality depicting and potentially true, and at the same time contribute to a feminist aim where women and men are equally qualified in their talk about God. A pure shift from male to female metaphors and properties applied to God is rejected. Religious language that is used from a radical semantic realistic or radical semantic anti-realistic point of view is also rejected since those positions are not in line with the feminist aims. Metaphors are of value when examining how to speak about God. It is examined if, and in that case how, metaphors can express truths and say something reality depicting. It is argued that a theory of metaphors based on semantic modest anti-realism contributes with something more distinct than a theory of metaphors based on realism does. This distinction highlights the different uses in language between an analogical way and a modest anti-realistic use of metaphors. The three classical “ways” in religious language – univocal, analogical, and equivocal language – are possible to use from a feminist perspective of religious language. It is argued, however, that religious language that is supposed to be in line both with a feminist agenda and be able to contribute to our understanding of God, ourselves, and express truths must be based on a semantic modest realism or semantic modest anti-realism. Analogical language is the one and only religious “way” that is compatible with both semantic modest realism and semantic modest anti-realism. For that reason, it is argued, the analogical language has an advantage over univocal and equivocal language. Finally, four criteria are set up that a good feministic metaphor must achieve, and some remarks about the research of feminism and religious language still to examine is made. / Syftet med denna uppsats är att undersöka hur vi kan tala om Gud på ett sätt som kan vara verklighetsbeskrivande samtidigt som det gynnar feminismen och kvinnors och mäns lika rätt att tala om Gud. Ett rent skifte från manliga till kvinnliga metaforer om Gud avvisas. Religiöst språk som används ur en radikalt semantiskt realistiskt eller ett radikalt semantiskt anti-realistiskt utgångspunkt avvisas då dessa inte går i linje med en feministisk agenda. Metaforer är viktiga i undersökningen av hur vi kan tala om Gud. Det undersöks om, och i så fall hur, metaforer kan uttrycka något sant och verklighetsbeskrivande. Det argumenteras för att en metaforteori som utgår från semantisk modest anti-realism kan bidra med något mer distinkt och kreativt än en metaforteori som utgår från semantisk kritisk realism. Denna distinktion tyddliggör skillnaden mellan ett analogt religiöst språk och en semantisk modest anti-realistisk användning av metaforer. Både univokt, analogt och ekvivokt språkbruk kan användas ur ett feministiskt perspektiv. Analysen visar emellertid att ett religiöst språkbruk som ska gynna feminismen och samtidigt kunna uttrycka någonting sant och verklighetsbeskrivande måste utgå från semantisk kritisk realism eller semantisk modest anti-realism. Det analoga språkbruket är det enda religiöst språkbruk som är kompatibelt med både semantisk kritisk realism och semantisk modest anti-realism, varpå det analoga språkbruket har en fördel över univokt och ekvivokt språk. Tillsist ställs fyra kriterier upp som en bra religiös feministisk metafor måste möta. Uppsatsen avslutas sedan med några kommentarer om hur vidare forskning av religiöst språk med feministiskt språkperspektiv kan se ut.
|
64 |
−−− Paus. Det är paus. Det blir paus. : Om tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäserThorell, Felicia January 2004 (has links)
<p>Den här uppsatsens syfte är att undersöka tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäser, Leka med elden av August Strindberg och En talande tystnad av Erland Josephson. I min metod använder jag mig av en anti-essentialistisk hållning och intresserar mig i första hand för tystnadens funktion.</p><p>Tystnaden analyseras utifrån tre ingångar: dess relevans, konceptualisering och distanserande/förenande funktion. Analysen visar skillnader pjäserna emellan vad gäller tystnadsindikationer i teatertexten. En talande tystnad regisserar oftare explicit pauserna medan tystnaden i Leka med elden endast är antydd i texten och får sin relevans i Holms regi. Metaforer som avslöjar tystnadens konceptualisering förekommer i En talande tystnad men inte alls i Leka med elden. Tystnaden konceptualiseras både som en aktivitet och som ett tillstånd. I En talande tystnad har tystnaden främst en distanserande funktion, i Leka med elden en förenande funktion i högre grad men denna visar också exempel på en distanserande funktion hos tystnaden.</p><p>Min slutsats är att tystnadens funktion sammantaget i Leka med elden är att skapa en form för scenisk effekt, det vill säga, att vara dramatiskt effektiv. I En talande tystnad är tystnaden tematisk och en del av pjäsens själva innehåll.</p>
|
65 |
Helgonlika politiker och maktlösa arbetslösa : En undersökning av attityder och värderingar i politikers metaforerCarling, Lisza January 2005 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats har varit att försöka besvara frågan: Vilka attityder och värderingar kommer till uttryck i Lars Ohlys respektive Göran Hägglunds användning av metaforer i debatten om arbetslöshetspolitiken? Jag har valt att studera de metaforer som förekommer när det gäller arbetslösa, arbetslöshet och den egna politiken i frågan. Jag har också analyserat de metaforer som används när de talar om/bemöter sina motståndare och deras politik. De artefakter jag har använt i min undersökning är två tal samt en TV-sänd partiledardebatt.</p><p>Min ena hypotes var att det i talarens val av metaforer döljer sig attityder och värderingar som kanske inte syns vid ett oreflekterat mottagande av talarens budskap. Efter att ha studerat de båda partiledarnas val och användning av metaforer vill jag, till viss del, påstå att en stor del av metaforerna öppet signalerar attityder och värderingar, inte minst när de tillskriver varandra negativa sådana. Men vissa värderingar syns först efter lite hårdare skrapande på ytan. Det intressanta är dock att båda partierna tycks vilja tillskriva sig själva liknande attityder och värderingar som i bägge fallen bygger på solidaritet, empati och förståelse. Samtidigt, som de båda, vill tillskriva varandra rakt motsatta värderingar.</p><p>Min andra hypotes var att jag skulle kunna se övergripande frames som visar på olika underliggande attityder och värderingar, och till viss del tycker jag mig ha fått min hypotes besannad. Ohly och Hägglund visar prov på övergripande frames och metaforsystem som kan påverka hur vi, och de,uppfattar vår omvärld och därmed också hur vi handlar. Ohly skapar en frame för de arbetslösa som oskyldiga offer som står maktlösa inför yttre krafter. Hägglund koncentrerar istället sin frame för arbetslöshetspolitiken kring behovet av goda förutsättningar för företagande. Dessa olika attityder till frågan om arbetslöshet lämnar olika handlingsutrymme.</p><p>Sammanfattningsvis kan jag säga att det i en undersökning som denna är svårt att dra en kortfattad slutsats, då den rika flora av metaforer som används kan tolkas som olika attityder och värderingar, och därmed präglas attityder och värderingar av mångfald.</p> / <p>In this dissertation (written in Swedish), I have tried to answer the question ”Which attitudes and values are expressed in the metaphores that Lars Ohly and Göran Hägglund uses in the debate of unemployement?” I have studied the metaphores used when they mention the question of unemployement, but also when they talk about their respective political parties’ politics and the other party’s political standpoint.</p><p>One of my hypothesis was that the choice of metaphores conceals attitudes and values that are not so apparent for an unreflected listening. Though, in some aspects, my reserach has shown that some of the metaphores openly signals attitudes and values. Not the least when they try to give each other negative values. And yet, some values are not as apparent, it takes some reflection to notice them. One interesting thing, though, is, that they both tries to givet hem selves attitudes and values built upon solidarity, compassion and understanding – meanwhile they both tries to attach the oposing values upon each other.</p><p>Another hypothesis was that I also would be able to se frames that could show underlying attitudes and values. In some ways I did find this. Ohly, as well as Hägglund, shows examples of ”overall-frames” and systems of metaphores which can affect the way we percept our world and also the way we chose to act and make decisions. Ohly creates a frame for the unemployed as innocent victims, who powerlessly faces outer forces, while Hägglund concentrates his frame around the need of good conditions for companies. These two different attitudes towards the question of unemployement creates different alternatives on how to decide and act.</p><p>It is hard to draw a short conclusion in an analysis as this one, since the richness of the metahpores used can be interpreted as different values and attitudes. One conclusion is that values and attitudes are characarized whith multitude.</p> / Bilagor ej bifogade. Exempel på analyserade metaforer finns dock i uppsatsen.
|
66 |
Olika modellering av vårdprocesser utifrån metaforiska perspektiv : – Skapar det nya drivkrafter för processutveckling? / Different modeling of care processes on the basis of metaphorical perspective : - Does it create new drivers for process improvement?Fruberg, Caroline, Jonsson, My January 2010 (has links)
The study was conducted in Jönköping County Chamber of fibrillation and is about change and improvement of process modeling technology. The process for treating patients with fibrillation is in the need to evolve and improve. In order to develop the care they needed a current state description which usually is made with the traditional process modeling tool. Many scientists and health professionals is in the opinion that this technology gives a too rigid image to describe the care processes. It also does not sufficiently take into account the human aspects. This reasoning suggests that the process modeling technology in healthcare is in the need to develop multiple perspectives. We have therefore studied Morgan’s organizational metaphors to find such perspectives. These have provided an input to the two approaches by which, if they are used for process modeling, could respond to the health care needs. The purpose of this paper is to examine the modeling of flows in health care, if based on Morgan's organizational metaphors, can describe and convey new approaches to the care process. By this we hope to develop a new technique to model health care processes, which in addition will contribute to make visible improvement in the organization. We have conducted a qualitative study where we from Gareth Morgan's organizational metaphors have created three models to be equal for each metaphor: Machine, Organism and the Brain. Based on a specific patient in the fibrillation process, we created different stories of the events. The stories visualized the characteristics important to describe in each model. We later on made a symbol corresponding list of these important components. The symbols were merged which then created the final model. To collect qualitative empirical data, we then tested the models in the organization that are in the process, Jönköping County Council. We held a workshop because we felt that this gave the best room for participants to have open discussions about how they perceive the models. They also pointed out the strengths and weaknesses. The participants consisted of various health care actors with mixed skills. One in every discipline; physicians, care developers, nurses and medical secretaries. The result was three models. One describes the process according to the machine metaphor, another to the organism metaphor and the third according to the brain metaphor. These were presented at the workshop and resulted in discussions and reflections which mirrored the intended metaphor. The discussions also led to that various problems and solutions related to the different metaphors became visible. All models have achieved its objective to produce the picture of organizational complexity in health care. We can therefore conclude that they also made a contribution, not only for those who work with the modeling tool, but also to those that will receive them. Least suited for modeling the process of care enforcement is the brain model. But it does fill a purpose as a tool for modeling the learning process in health care. This study demonstrates the importance of developing technology for process modeling in health care. The new approaches reflected on new problems and proposals for standardizations. Standardization is not only in need to focus on internal communication structure but also on the placement of functions and knowledge. / Studien genomfördes på Jönköpings läns Landstings avdelning för hjärtflimmer och hand-lar om förändring och förbättring av processmodelleringstekniken. Processen för att be-handla patienter med förmaksflimmer var i behov av att utvecklas och förbättras. För att utveckla vården behövde de en nulägesbeskrivning som vanligtvis görs med ett traditionellt processmodelleringsverktyg. Många forskare och sjukvårdare anser att denna teknik ger en alltför stel bild för att beskri-va vårdprocesser. Den tar heller inte tillräcklig hänsyn till de mänskliga aspekterna. Detta resonemang tyder på att processmodelleringstekniken i vården är i behov av att utveckla flera olika perspektiv. Vi har därför studerat Morgans organisationsmetaforer för att hitta sådana perspektiv. Dessa har bidragit till två modelleringsmetoder som, om de används för processmodellering, skulle kunna svara på det hälso- och sjukvården behöver.Syftet med uppsatsen är att undersöka om modelleringar av vårdprocesser, baserade på Morgans organisationsmetaforer, kan beskriva och förmedla nya synsätt. Genom detta hoppas vi kunna utveckla en ny teknik för att modellera processer i hälsovård, vilken dess-utom kan bidra till att synliggöra förbättringar i organisationen. Vi har genomfört en kvali-tativ studie där vi från Gareth Morgans organisationsmetaforer har skapat tre modeller som speglar avsedd metafor: Maskin, Organism och Hjärna.Baserat på en patient i flimmerprocessen har vi skapat olika berättelser om händelserna. Berättelserna synliggjorde komponenter som var viktiga för att beskriva varje modell. Efter det gjordes en symbolförteckning motsvarande dessa viktiga komponenter. Symbolerna sammanfogades och skapade den slutliga modellen. För att samla in kvalitativa empiriska data, testade vi sedan modellerna i den organisation som de beskrev, Jönköpings läns lands-ting. Vi höll en workshop då vi ansåg att det gav bäst utrymme för deltagarna att föra öpp-na diskussioner om hur de uppfattar modellerna. De påpekade också starka och svaga sidor hos dem. Deltagarna bestod av olika aktörer inom hälso- och sjukvård med blandad kom-petens. En i varje disciplin, läkare, vårdutvecklare, sjuksköterska och läkarsekreterare.Resultatet blev slutligen tre modeller. En beskrev processen enligt maskinmetaforen, en annan enligt organismmetaforen och den tredje enligt hjärnmetaforen. Dessa presenterades vid seminariet och resulterade i diskussioner och reflektioner som speglade avsedd metafor. Diskussionerna ledde också till att olika problem och lösningar i förhållande till olika meta-forer blev synliga.Alla modeller har uppnått målet att producera en bild av den organisatoriska komplexiteten i vården. Vi kan alltså dra slutsatsen att de också ger ett bidrag, inte bara för dem som arbe-tar med modelleringsverktyg, utan även för dem som ska ta emot dem. Minst lämpad för modellering av just vårdande var hjärnmodellen. Dock fyller den ett syfte som ett verktyg för modellering av inlärningsprocessen inom sjukvården.Denna studie visar på vikten av att utveckla teknik för processmodellering inom sjukvår-den. De nya modellerna pekar på nya problem och förslag till standardise-ring. Standardisering går från att fokusera på den interna kommunikationen struktur till placeringen av funktioner och kunskap.Studien genomfördes på Jönköpings läns Landstings avdelning för hjärtflimmer och hand-lar om förändring och förbättring av processmodelleringstekniken. Processen för att be-handla patienter med förmaksflimmer var i behov av att utvecklas och förbättras. För att utveckla vården behövde de en nulägesbeskrivning som vanligtvis görs med ett traditionellt processmodelleringsverktyg. Många forskare och sjukvårdare anser att denna teknik ger en alltför stel bild för att beskri-va vårdprocesser. Den tar heller inte tillräcklig hänsyn till de mänskliga aspekterna. Detta resonemang tyder på att processmodelleringstekniken i vården är i behov av att utveckla flera olika perspektiv. Vi har därför studerat Morgans organisationsmetaforer för att hitta sådana perspektiv. Dessa har bidragit till två modelleringsmetoder som, om de används för processmodellering, skulle kunna svara på det hälso- och sjukvården behöver.Syftet med uppsatsen är att undersöka om modelleringar av vårdprocesser, baserade på Morgans organisationsmetaforer, kan beskriva och förmedla nya synsätt. Genom detta hoppas vi kunna utveckla en ny teknik för att modellera processer i hälsovård, vilken dess-utom kan bidra till att synliggöra förbättringar i organisationen. Vi har genomfört en kvali-tativ studie där vi från Gareth Morgans organisationsmetaforer har skapat tre modeller som speglar avsedd metafor: Maskin, Organism och Hjärna.Baserat på en patient i flimmerprocessen har vi skapat olika berättelser om händelserna. Berättelserna synliggjorde komponenter som var viktiga för att beskriva varje modell. Efter det gjordes en symbolförteckning motsvarande dessa viktiga komponenter. Symbolerna sammanfogades och skapade den slutliga modellen. För att samla in kvalitativa empiriska data, testade vi sedan modellerna i den organisation som de beskrev, Jönköpings läns lands-ting. Vi höll en workshop då vi ansåg att det gav bäst utrymme för deltagarna att föra öpp-na diskussioner om hur de uppfattar modellerna. De påpekade också starka och svaga sidor hos dem. Deltagarna bestod av olika aktörer inom hälso- och sjukvård med blandad kom-petens. En i varje disciplin, läkare, vårdutvecklare, sjuksköterska och läkarsekreterare.Resultatet blev slutligen tre modeller. En beskrev processen enligt maskinmetaforen, en annan enligt organismmetaforen och den tredje enligt hjärnmetaforen. Dessa presenterades vid seminariet och resulterade i diskussioner och reflektioner som speglade avsedd metafor. Diskussionerna ledde också till att olika problem och lösningar i förhållande till olika meta-forer blev synliga.Alla modeller har uppnått målet att producera en bild av den organisatoriska komplexiteten i vården. Vi kan alltså dra slutsatsen att de också ger ett bidrag, inte bara för dem som arbe-tar med modelleringsverktyg, utan även för dem som ska ta emot dem. Minst lämpad för modellering av just vårdande var hjärnmodellen. Dock fyller den ett syfte som ett verktyg för modellering av inlärningsprocessen inom sjukvården.Denna studie visar på vikten av att utveckla teknik för processmodellering inom sjukvår-den. De nya modellerna pekar på nya problem och förslag till standardise-ring. Standardisering går från att fokusera på den interna kommunikationen struktur till placeringen av funktioner och kunskap.
|
67 |
Helgonlika politiker och maktlösa arbetslösa : En undersökning av attityder och värderingar i politikers metaforerCarling, Lisza January 2005 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att försöka besvara frågan: Vilka attityder och värderingar kommer till uttryck i Lars Ohlys respektive Göran Hägglunds användning av metaforer i debatten om arbetslöshetspolitiken? Jag har valt att studera de metaforer som förekommer när det gäller arbetslösa, arbetslöshet och den egna politiken i frågan. Jag har också analyserat de metaforer som används när de talar om/bemöter sina motståndare och deras politik. De artefakter jag har använt i min undersökning är två tal samt en TV-sänd partiledardebatt. Min ena hypotes var att det i talarens val av metaforer döljer sig attityder och värderingar som kanske inte syns vid ett oreflekterat mottagande av talarens budskap. Efter att ha studerat de båda partiledarnas val och användning av metaforer vill jag, till viss del, påstå att en stor del av metaforerna öppet signalerar attityder och värderingar, inte minst när de tillskriver varandra negativa sådana. Men vissa värderingar syns först efter lite hårdare skrapande på ytan. Det intressanta är dock att båda partierna tycks vilja tillskriva sig själva liknande attityder och värderingar som i bägge fallen bygger på solidaritet, empati och förståelse. Samtidigt, som de båda, vill tillskriva varandra rakt motsatta värderingar. Min andra hypotes var att jag skulle kunna se övergripande frames som visar på olika underliggande attityder och värderingar, och till viss del tycker jag mig ha fått min hypotes besannad. Ohly och Hägglund visar prov på övergripande frames och metaforsystem som kan påverka hur vi, och de,uppfattar vår omvärld och därmed också hur vi handlar. Ohly skapar en frame för de arbetslösa som oskyldiga offer som står maktlösa inför yttre krafter. Hägglund koncentrerar istället sin frame för arbetslöshetspolitiken kring behovet av goda förutsättningar för företagande. Dessa olika attityder till frågan om arbetslöshet lämnar olika handlingsutrymme. Sammanfattningsvis kan jag säga att det i en undersökning som denna är svårt att dra en kortfattad slutsats, då den rika flora av metaforer som används kan tolkas som olika attityder och värderingar, och därmed präglas attityder och värderingar av mångfald. / In this dissertation (written in Swedish), I have tried to answer the question ”Which attitudes and values are expressed in the metaphores that Lars Ohly and Göran Hägglund uses in the debate of unemployement?” I have studied the metaphores used when they mention the question of unemployement, but also when they talk about their respective political parties’ politics and the other party’s political standpoint. One of my hypothesis was that the choice of metaphores conceals attitudes and values that are not so apparent for an unreflected listening. Though, in some aspects, my reserach has shown that some of the metaphores openly signals attitudes and values. Not the least when they try to give each other negative values. And yet, some values are not as apparent, it takes some reflection to notice them. One interesting thing, though, is, that they both tries to givet hem selves attitudes and values built upon solidarity, compassion and understanding – meanwhile they both tries to attach the oposing values upon each other. Another hypothesis was that I also would be able to se frames that could show underlying attitudes and values. In some ways I did find this. Ohly, as well as Hägglund, shows examples of ”overall-frames” and systems of metaphores which can affect the way we percept our world and also the way we chose to act and make decisions. Ohly creates a frame for the unemployed as innocent victims, who powerlessly faces outer forces, while Hägglund concentrates his frame around the need of good conditions for companies. These two different attitudes towards the question of unemployement creates different alternatives on how to decide and act. It is hard to draw a short conclusion in an analysis as this one, since the richness of the metahpores used can be interpreted as different values and attitudes. One conclusion is that values and attitudes are characarized whith multitude. / Bilagor ej bifogade. Exempel på analyserade metaforer finns dock i uppsatsen.
|
68 |
Grammatiska metaforer i elevtexter : En studie av högstadieelevers användning av grammatiska metaforerPolat, Rumeysa January 2018 (has links)
Syftet med denna undersökning är att studera förekomsten av grammatiska metaforer (GM) i form av nominaliseringar i elevtexter från det nationella provet i svenska och svenska som andraspråk i årskurs nio. Begreppet GM avser icke-typiska realiseringar av betydelser där GM till exempel kan vara en nominalisering – en process som uttrycks som ett substantiv (ex: tävling, trygghet) istället för ett verb (ex: tävla) eller ett adjektiv (ex: trygg). Vid användning av GM blir texter mer informationstäta och abstrakta eftersom språket packas ihop. Studiens teoretiska utgångspunkt är systemisk-funktionell grammatik, i vilken GM spelar en viktig roll. Materialet utgörs av 60 elevtexter, fördelat på 30 elevtexter i svenska och 30 elevtexter i svenska som andraspråk. Av dessa 30 texter har 15 tilldelats betyget E och resterande hälft betyget B. I texterna undersöks fördelningen av GM av typen nominalisering av process och nominalisering av egenskap, förekomsten av GM i förhållande till betyg och ämne samt de mest använda GM. Resultatet visar att det förekommer betydligt fler GM av typen nominalisering av process än egenskap och att elevtexter som bedömts betyget B innehåller högre andel GM än elevtexter som tilldelats betyget E. Vidare visar resultatet att förekomsten av GM i förhållande till ämne är jämnt fördelat, med endast en GM i skillnad. Vad gäller de mest använda GM visar undersökningen att det finns 12 olika ord som är frekvent återkommande i elevtexterna, vilket förklaras genom provuppgiftens utformning och instruktioner.
|
69 |
−−− Paus. Det är paus. Det blir paus. : Om tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäserThorell, Felicia January 2004 (has links)
Den här uppsatsens syfte är att undersöka tystnadens kommunikativa funktion i två svenska teaterpjäser, Leka med elden av August Strindberg och En talande tystnad av Erland Josephson. I min metod använder jag mig av en anti-essentialistisk hållning och intresserar mig i första hand för tystnadens funktion. Tystnaden analyseras utifrån tre ingångar: dess relevans, konceptualisering och distanserande/förenande funktion. Analysen visar skillnader pjäserna emellan vad gäller tystnadsindikationer i teatertexten. En talande tystnad regisserar oftare explicit pauserna medan tystnaden i Leka med elden endast är antydd i texten och får sin relevans i Holms regi. Metaforer som avslöjar tystnadens konceptualisering förekommer i En talande tystnad men inte alls i Leka med elden. Tystnaden konceptualiseras både som en aktivitet och som ett tillstånd. I En talande tystnad har tystnaden främst en distanserande funktion, i Leka med elden en förenande funktion i högre grad men denna visar också exempel på en distanserande funktion hos tystnaden. Min slutsats är att tystnadens funktion sammantaget i Leka med elden är att skapa en form för scenisk effekt, det vill säga, att vara dramatiskt effektiv. I En talande tystnad är tystnaden tematisk och en del av pjäsens själva innehåll.
|
70 |
Användare från båda håll ? Utökat informationsstöd inom design av registreringsprocesser / Users from both ways ? Increased informationsupport within design of registrationprocessesMattsson, Linda, Persson, Tobias January 2001 (has links)
During spring 2001 we have been involved with our bachelor thesis at Doberman Digital Agency, an Internet related webdesign company. We have focused our work on the registration process via digital medias such as the Internet. During our workprocess we have been conducting a number of studies and analyses of workrelated materials. Ethnographical methods such as structured interviews and participant observations were primarily used in our work. We also widely used brainstorming in our designprocess. Active participation in workshops and design sessions have been progressive factor to us when it comes to collecting basematerial for both mock-up and prototyping work, but also in the writing of the actual report. Our goal has been to brake the traditional view on today?s design of registrations and this in turn has brought forth new ways of thinking in this area. We wanted to explore the possibilities of replacing the traditional registrationprocess with such a process that would still make the user feel safe in the environment, and still be differentially noticeable Through the use of metaphoric design in our work we have been able to produce alternative solutions and ways of looking upon registration design. We have foregone the traditional physical formregistration way as a starting point for new and innovative digital ideas and thoughts. From a human standpoint the most central part of our study has been the many aspects and ways of viewing today?s registration design. We have sought to produce a better way of cooperation between the involved parties of a registration, namely the user and the serviceproducer. We think that a better way of communicating is paramount when it comes to satisfy the needs and demands of both the parties. In this report we will be showing our suggestions to improvements within the digital registration process. This has come out from our work with material from interviews, literature, self-experience and of course prototyping. / Vi har under vårterminen 2001 varit på webbyrån Doberman Digital Agency och utfört vårt kandidatarbete. Vi har i vårt arbete inriktat oss på registreringar och dess förlopp via digitala medier, främst Internet. Under arbetets gång har vi genomfört ett antal studier och analyser. Etnografiska metoder såsom strukturerad intervju och iakttagande observation har använts främst i vårt fältarbete. Även brainstorming har använts mycket i vår designprocess. Aktivt deltagande i workshops och designsessioner har lett fram till material och underlag för både mockup och prototyping men även själva rapportskrivandet. Vårt mål har varit att bryta den traditionella synen på registreringsdesign och ge upphov till nya tankesätt inom detta område. Vi ville utforska om det verkligen gick att ersätta den traditionella registreringsprocessen med en sådan process som fortfarande gör att användaren känner sig trygg i miljön, men att den utmärker sig på ett sätt som är annorlunda.Genom att använda metafordesign i vårt arbete har vi tagit fram alternativa lösningar och synsätt på registreringar. Den fysiska blanketregistreringen har vi helt bortsett från som utgångspunkt för nya digitala idéer och tankar. Det centrala i vår studie har varit människans olika synsätt och aspekter på dagens registreringssidor. Vi har sökt ta fram ett bättre samspel mellan de båda involverade parterna inom registreringsprocessen, det vill säga användaren och tjänsteproducenten. Vi ansåg att en bättre kommunikation vore nödvändig för att tillgodose båda parternas krav och behov. I rapporten redovisar vi förslag på förbättringar inom den digitala registreringsprocessen. Detta skedde genom att vi bearbetade material från intervjuer, litteratur, egna erfarenheter ur designarbeten och självklart prototyping. / Linda Mattsson: 0706-667095, 0481-17095 Tobias Persson: 0455-81612
|
Page generated in 0.0313 seconds