151 |
Skrivflyt : en interventionsstudie i klassundervisningen / Fluency in handwriting : an intervention in class educationGunnarsson, Anne January 2012 (has links)
Syftet med interventionsstudien är att bidra med kunskapsutveckling kring arbetssätt för att utveckla elevers förmåga att skriva med flyt. Studiens syfte är också att undersöka om det finns samband mellan ordavkodning/läshastighet och skrivflyt. Interventionen genomförs i klassundervisningen i skolår 1 och 2. Under tio tillfällen skriver eleverna i sina tankeböcker. Dockan Mini, som är huvudpersonen i klassens läsebok, ger skrivuppdrag som diskuteras innan eleverna börjar skriva. Vid tre olika tillfällen mäts skrivflytet genom att eleverna får skriva en text till en bild. Eleverna får också skriva så många bokstäver de hinner under en minut för att undersöka hur pass automatiskt de kan forma bokstäver. Resultatet från testerna jämförs med elevernas ordavkodning/läshastighet. Studiens resultat visar att skrivflytet ökar. Texterna vid eftertesten innehåller fler ord än vid de tidigare testerna och de flesta eleverna når en högre skrivnivå. Studien visar inte på något tydligt samband mellan skrivflyt och ordavkodning/läshastighet.
|
152 |
En studie om specialundervisning i idrott och hälsa för elever med funktionsnedsättning och autism : med fokus på motorisk utvecklingAndersson, Amelia, Ivonen, Anneli January 2011 (has links)
Det område som denna studie har forskats kring är specialundervisning för elever med autism och annan funktionsnedsättning inom ämnet idrott och hälsa. Syfte med studien är att beskriva hur idrottslärare arbetar med den motoriska utvecklingen hos de elever som har autism och annan funktionsnedsättning i ämnet idrott och hälsa. I studien beskrivs elevers normala motoriska utveckling för att på så sätt förstå vilka svårigheter elever med funktionsnedsättning och autism har och vilka anpassningar som krävs i skolmiljön för att elever ska kunna vara delaktiga. Empirin har samlats in genom nio observationer på tre olika skolor i västra Sverige. I resultatet framgår det att en idrottslärare bör ha kunskaper om barns motoriska utveckling, övningar och moment som tränar grov- och finmotoriken, elevens funktionsnedsättning, elevens personliga egenskaper och elevens intresse dvs. vad som motiverar eleven.
|
153 |
"Rörelse är bland det viktigaste vi gör på förskolan" : En undersökning om de planerade rörelseaktiviteternas utsträckning i förskolan samt på vilket sätt pedagogerna är aktiva i dessaSandström, Karin, Olofsson, Zarah January 2010 (has links)
Vårt syfte var att undersöka i vilken utsträckning pedagoger genomför planerade rörelseaktiviteter i förskolan samt på vilket sätt pedagogerna upplever sig aktiva under dessa aktiviteter. Inledningsvis presenteras ett sammandrag av hur vi tolkat läroplanen för förskolan gällande rörelseaktiviteter. Därefter beskrivs forskaren Jean Piagets kognitivistiska utvecklingsteori vilken kan kopplas till den forskning och den litteratur vi tagit del av. Vidare redogörs för olika forskares och författares uppfattningar på vilka sätt fysiska aktiviteter påverkar och har betydelse för barns totala utveckling, exempelvis motorisk, perceptuell och sensorisk utveckling, samt deras synsätt på rörelseaktiviteters betydelse för barns lärande, självkänsla och hälsa. Avslutningsvis beskrivs förskolans respektive pedagogens uppdrag gällande planerade rörelseaktiviteter. Som metod för undersökningen har vi använt oss av enkät vilken besvarades av 82 pedagoger från 13 förskolor i en medelstor kommun, med omnejd, i norra delen av Sverige. Resultatet visade att i princip samtliga pedagoger uppger att de aktivt arbetar med olika typer av planerade rörelseaktiviteter och att de i stor utsträckning var aktiva i dessa.
|
154 |
Motorisk träning : Utvärdering av en pedagogik med inriktning mot de grovmotoriska grundformernaOlsson, Anders, Eriksson, Gustav January 2010 (has links)
Denna studie är inriktad mot motorisk träning och utveckling hos förskolebarn. Studien syftar till att besvara frågeställningen: Hur påverkas den motoriska förmågan hos elever i en förskoleklass av en undervisning i idrott & hälsa som inriktas mot de grovmotoriska grundformerna? Frågan besvaras genom att jämföra den motoriska förmågan hos två grupper förskolebarn. En försöksgrupp, där undervisning präglas av motorisk träning med inriktning mot de grovmotoriska grundformerna och en kontrollgrupp där verksamheten leds av ordinarie lärare och där observationsresultat visar att få motoriska moment är inkluderade. Motivet bakom studien utgår ifrån förskolebarns särskilda behov av motorisk träning och stimulering samt skolans uppdrag att eleverna i skolan; ”utvecklar sin motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning” (Lpo 94). Inför studien lät vi båda grupperna genomföra en rad olika motoriska tester, vilka skapade ett dataunderlag som utgångspunkt. Därefter följde en sjuveckorsperiod där båda grupperna hade undervisning i idrott & hälsa två gånger i veckan. Vid periodens slut genomförde grupperna återigen testerna och jämförde utvecklingen. Det resultat som framkom pekar mot att motorisk träning förbättrar barns motoriska förmågor, då försöksgruppen vid andra mättillfället uppvisade en större förbättring i samtliga tester. Det ska dock tilläggas att det inte går att generalisera dessa resultat på en större population, då urvalsgrupperna i den aktuella studien var små.
|
155 |
Relationen mellan fysisk aktivitet, motorisk kompetens och hälsorelaterad livskvalitet : En studie på barn i skolår 2 i StorstockholmAlbrechtsson, Kajsa, Ström, Sofia January 2011 (has links)
Syfte Syftet med studien är att undersöka om, och i så fall hur, fysisk aktivitet, skattad motorisk kompetens och skattad hälsorelaterad livskvalitet förhåller sig till varandra hos barn i skolår 2 i Storstockholm. Vidare syftar studien till att undersöka huruvida resultaten skiljer sig mellan flickor och pojkar. Metod Den fysiska aktiviteten (FA) mättes med en accelerometer på barn i skolår 2 (n = 131) i Storstockholm. Den skattade motoriska kompetensen mättes med hjälp av enkätverktyget Prick- och Rutbarn och den skattade hälsorelaterade livskvaliteten (HRQOL) mättes med hjälp av PedsQL. Korrelation, enkel regressionsanalys och variansanalyser användes för att analysera data i SPSS 17.0. Signifikansnivån sattes till p<0,05. Resultat Studien visar på statistiskt signifikanta positiva korrelationer mellan FA och skattad HRQOL samt mellan skattad motorisk kompetens och skattad HRQOL. Dessa samband gäller för hela undersökningsgruppen och för pojkar. Variationer i HRQOL kan till procent förklaras av variationer i FA och skattad motorisk kompetens. Vid tvåvägs ANOVA där Medel tot cpm sattes som beroende variabel och de tre undergrupperna låg, medel och hög skattad livskvalitet, samt kön, sattes som oberoende variabel, visade inte på några statistiska signifikanta resultat. Resultaten från variansanalyser mellan nivågrupperna (låg, medel, hög) på FA i skattad HRQOL visar på en statistisk signifikant skillnad för hela undersökningsgruppen avseende grupperna låg och medel, samt mellan låg och hög. För flickor: mellan låg och medel. Variansanalysen mellan nivågrupperna (låg, medel, hög) av skattad hälsorelaterad livskvalitet i motorisk kompetens visar på statistiskt signifikanta skillnader mellan PedsQLgrupp låg och PedsQLgrupp hög samt mellan PedsQLgrupp medel och PedsQLgrupp hög för såväl gruppen pojkar som för hela undersökningsgruppen. Slutsats Studien visar på en positiv korrelation mellan FA och HRQOL, samt mellan motorisk kompetens och HRQOL. Dessa samband är könsbundna och gäller för pojkar samt för hela undersökningsgruppen. / Aim The aim of this study is to examine the relationship between physical activity, perceived motor competence and health-related quality of life. The study examines primary school children in their second year within the Stockholm region. Moreover, the study aims to identify any differences in results between boys and girls. Methods The physical activity (PA) of children in their second year of primary school was measured with an accelerometer (n=131). Perceived motor competence was measured by The Perceived Motor Competence (PMS) Scale and health-related quality of life (HRQOL) was measured by PedsQL. To analyse data in SPSS 17.0 three statistical models were used: correlation, simple regressions analysis and analysis of variance. The level of statistical significance was set at p<0.05. Results The study indicates that there are significant positive correlations between PA and HRQOL as well as between perceived motor competence and HRQOL. These relationships can be applied to the entire study group and to boys. The regressions analysis shows that 20.1 percent of the variations in approximations for HRQOL depend on the variation in PA and perceived motor competence. Analysis with two-way ANOVA did not reveal any significant difference in PA between the PedsQL groups (low, medium, high). Together with approximations for HRQOL, the results from analysis of variance between the PA groups (low, medium, high) show a significant difference for the entire study group with regards to low and medium, as well as between low and high. For girls: between low and medium. The analysis of variance between the groups (low, medium, high) of HRQOL in motor competence shows that there are significant differences between PedsQL group low and PedsQL group high, and also between PedsQL group medium and PedsQL group high, which goes for boys as well as for the entire study group. Conclusions The study shows that there is a positive correlation between PA and HRQOL as well as between motor skills competence and HRQOL. These relationships are determined by gender and can be applied to the entire study group and to boys.
|
156 |
Påverkas barns lek av utemiljön? : En jämförelse av barns lek i en "naturlig" och i en "tillrättalagd" miljöLantz, Ann-Britt, Jensen, Yvonne January 2007 (has links)
Syftet med vårt arbete var att undersöka och beskriva om olika utemiljöer påverkar barns lek. Det vi fokuserat på är hur barnens samspel i lekar och aktiviteter ser ut i de olika miljöerna. Vi har jämfört barnens lek på förskolegården och i skogen, både i fri lek och i regellek. Vi vill i denna studie förmedla betydelsen av hur viktig utemiljön är för barns utveckling och lärande. Vi har valt att göra en kvalitativ studie där vi observerat barn i de olika utemiljöerna. Undersökning är gjord på en grupp barn i åldrarna fyra och fem år. Barnen är från två närliggande förskoleavdelningar. Vi har gjort tio olika observationer med en grupp på femton barn. Efter varje observationstillfälle har vi även intervjuat barnen enskilt. I resultatet från våra observationer och intervjuer har vi sett att olika utemiljöer påverkar barns lek. På förskolans gård leker barnen oftare ensamma, material finns tillgängligt men inbjuder inte tillräckligt till nya lekar. I skogen är barnen mer aktiva och visar mer fantasi och kreativitet samt ges fler möjligheter till att utveckla sin motorik.
|
157 |
Motorikens betydelse för språkutvecklingenOlsson, Margaretha January 2007 (has links)
No description available.
|
158 |
Planerade fysiska aktiviteter i förskolan : förutsättningar, möjligheter och olikheter i förhållande till förskolans profileringHerngren, Marie, Ryhl Johansson, Liselotte January 2008 (has links)
Planerade fysiska aktiviteter i förskolan Förutsättningar, möjligheter och olikheter i förhållande till förskolans profilering Planned physical activities in preschool. Prerequisites, opportunities and differences in conditions for a pre-profiling. / Syftet med den här undersökningen var att belysa om och hur förskolans profilering påverkar verksamhetens innehåll. Vi ville belysa den planerade fysiska aktivitetens olikheter och möjligheter i samband med profilering. Vi valde en kvalitativ undersökningsmetod då vi gjorde våra intervjuer, därefter tolkades intervjuerna utifrån den hermeneutiska tolkningsmetoden. De resultat som framkom sattes i relation till litteraturgenomgången. Vår undersökning visar att alla pedagoger på respektive förskola anser att den planerade fysiska aktiviteten är viktig för barnets utveckling. Likheter och olikheter förekom då det gäller planerad möjlighet till fysisk aktivitet inom- och utomhus, vilket beror till viss del på de ekonomiska förutsättningar som förskolorna har samt vilken syn på betydelsen av fysisk aktivitet som personalen besitter.
|
159 |
Rörelseaktiviteter för lärande och arbetsmiljö : En studie av elevers och lärares upplevelser av rörelseaktiviteter som inslag i skolvardagenWolmesjö, Susanne January 2006 (has links)
Kortfattad summering av studiens syfte, metod, resultat och analys Det övergripande syftet med detta arbete är att undersöka upplevelsen av vad regelbundna rörelseaktiviteters inslag i skoldagen och i klassrumsundervisningen kan betyda för elever, lärare och deras lär- och arbetsmiljö. Som underlag för den empiriska studien har Friskis & Svettis rörelseprojekt RÖRIS valts och därför kan denna studie också till viss del ses som en utvärdering av denna verksamhet. Det har varit en studie med en kvalitativ forskningsansats där data samlat in genom lärarintervjuer och elevenkäter, vars utformning har haft kvantitativa inslag. Deltagarna i studien har varit lärare och elever som regelbundet använt sig av verktyget Röris. En litteraturstudie inom området har gjorts för att förstå och till viss del förklara de positiva upplevelser som lärare och elever har haft. Sammanfattningsvis visar resultaten på att både elever och lärare övervägande upplevt rörelseaktiviteternas inslag som något positivt med flera positiva effekter som följd. Eleverna upplever att det är roligt, de blir piggare och har lättare att koncentrera sig efteråt. Lärarna upplever gladare och lugnare elever som har lättare att koncentrera sig. De upplever även en ökad gemenskap och trivsel i gruppen samt att de själva mår bättre efter rörelseaktiviteterna. Många av lärarna upplever att motorikträning har ett samband med inlärning av att läsa och skriva. Det finns litteratur, forskning och teorier som stöder elevernas och lärarnas upplevelser. Om rörelseaktiviteterna är en avgörande faktor till dessa upplevelser går inte att bevisa eller fastställa i denna studie. Det behövs fler studier för att påvisa om och hur fysisk aktivitet påverkar inlärning, tänkande och arbetsmiljö samt hur denna aktivitet ska utformas och individualiseras. Många viktiga insatser kan göras av olika människor i samhället för att bidra till möjligheter för mer rörelseaktiviteter med syfta att förbättra folkhälsa och skapa ytterligare effekter som att det exempelvis påverkar lär- och arbetsmiljön. En samverkan av insatser mellan föräldrar, personal i skolan, idrottsföreningar, politiker och forskare blir förmodligen allra bäst för individen.
|
160 |
Perspektiv på IKT och skrivinlärning : En jämförelse av perspektiv mellan pedagoger som har och inte har anammat IKT- verktyg / Perspectives on ICT and writing : A comparison of perspectives from educators who have and have not embraced ICT- toolsKlasson Andersson, Elinor January 2012 (has links)
The purpose of this study is to increase knowledge and clarify how active educators regard ICT- tools as aids, both the educators currently using the ICT- tools to improve writing skills and educators who have not yet embraced it. The study is based on four interviews with educators working within the age groups grade 1- 3. The findings of this study show a strong commitment among all educators, in terms of students' writing skills and their different approaches to working with writing skills, which is important as one method should not preclude another. In the findings a considerable curiosity can be seen for ICT- tools for writing instruction by the educators who have not embraced it. The interest and commitment of the educators who have embraced ICT- tools in their teaching is great.
|
Page generated in 0.0281 seconds