111 |
Sätta sitt avtryck : - en belysande studie i kreativitetFredriksson, Thomas January 2005 (has links)
The purpose of this thesis is to illustrate the conception of creativity. Observation and interview illustrate teachers´ views of the concept, as well as the use there of. Classes in ensemble and aestethics have been observed. The reason for choosing these two classes is to give the investigator the oppurtunity to observe several students at the same time and it also makes possible for the investigator to observe several instrumentalists´ use of their instruments. Interviews have been conducted with teachers in the observed classes. They have defined and shared their views on the conception of creativity and have also explained how it is practically used. The result shows that the teachers´ definition of the conception differs depending on the context in which it is used. The teachers mediateted mainly two forms of creativity. One is the notion that creativity is the interpretation of music, that creativity lies in the expression. The other focuses on the training of creating music, improvising, and composing. The answers in the interviews show that the teachers don´t make a distinction between the two. Furthermore, the way the teachers perceive the development of creativity differs. Some say that creativity emerges only when the student has developed certain skills, whereas others claim that creativity is present in different forms throughout the learning process. One perspective explains that everything one does when it comes to music develops ones creativity, whilst an other claims that one can focus only on training one´s creativity. Teachers who prefered the former perspective claimed that performing music, irrespective of musical level, involves interpretation. The observations show that when it comes to creativity teachers give students more freedom the further they´ve reached in their musical development. This has little to with students musical products but depends on how far they´ve reached musically
|
112 |
"Det bara... funkar" : - En studie av samspelet mellan sångpedagog och sångelevHägglund, Karolina January 2005 (has links)
Individual lessons in singing and different instruments are a big part of music education. The teacher and the pupil are meeting each other face-to-face in this kind of lessons. The interaction between these two individuals, in singing lessons, is the main subject of this thesis. The identity and acting of the singing teacher has a central part and advises are given for successful teaching. The study is based on literature on the subject and interviews with teachers and pupils.
|
113 |
"Det är lätt att lära om man sjunger på något vis" : En studie om hur sex förskollärare beskriver musik som ett pedagogiskt redskapBlåberg, Elin, Niemi, Lisa January 2010 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur sex förskollärare beskriver musik som ett pedagogisk redskap i deras verksamhet. De frågeställningar som tas upp är: - Hur beskriver förskollärare att de utövar musik i förskolan? - Hur beskriver förskollärare musikens betydelse för barns utveckling? Vi har valt att göra en kvalitativ studie med intervjuer som metod för att förstå förskollärarnas egna erfarenheter och åsikter i ämnet. Resultatet visar att musik är en viktig del i förskolans verksamhet. Barnen använder musik i sin lek och spontansången är ett vanligt inslag som används vid exempelvis blöjbyten och påklädning. Musiken kan användas för att göra tråkiga stunder roliga, men också som ett hjälpmedel att fånga barns intresse och koncentration för att lära sig nya saker. Musik förbättrar barnens motorik, kroppsuppfattning och koordination. Musik har också stor betydelse för barnens språkutveckling, då den tycks ha en satsmelodi som är lättare att förstå och härma. Den glädje, gemenskap och rytm som uppstår i musikutövandet tillsammans är en orsak till att språket främjas. Musik kan också ge barnen möjlighet att bli delaktiga i aktiviteter och förskollärarna framhäver att barn tycker om musik, de blir glada av den och vill ha musik i sin vardag.
|
114 |
Musikens didaktik i förskolan : Musiken och dess innebörd i pedagogisk verksamhet i förskolan / Music's didactics in pre-school : Music and it`s maintence in pedagogical activity in pre-schoolHeed, Joulia January 2007 (has links)
I min uppsats har jag valt att undersöka hur och i vilket syfte pedagoger använder sig av musik i förskolan. Undersökningen baserar sig på litteratur och kvalitativa intervjuer. Fyra förskolelärare har intervjuats och resultatet visar att samtliga förskolelärare använder sig av musik med syfte att stimulera barnens språkliga, motoriska och sociala utveckling. Trots detta tycks musiken inte användas tillräckligt i förskolan. Det finns få situationer, där barnen själva spontant får skapa och experimentera med musik. Arbete med instrumenten fungerar dåligt,de finns inte tillgängliga för barnen mer än vid styrda aktiviteter som dessutom förekommer sällan. Undersökningen innehåller även en analys över orsakerna till detta. / In my essay I have chosen to examine how and with what purpose teachers use music in preschool. The research is based on literature studies and qualitative interviews. Four teachers have been interviewed and the result from this research shows that all of these teachers use music with the means of stimulating children’s language, motoric and social development. Despite this, it seems as music is not used enough in pre-school. There are few possibilities for children to spontaneously create and make experiments with music. The work with instruments doesn’t function well and it’s not accessible for children in more than controlled situations that rarely take place often. The research also includes an analysis of the reasons for this.
|
115 |
Dom vill ju spela så då spelar vi! : En belysande studie av faktorer som påverkar läraren vid planeringen av unervisningen i estetisk verksamhetAbelson, Per January 2006 (has links)
Syftet med den här undersökningen är att belysa faktorer som påverkar läraren när den planerar sin undervisning i kursen Estetisk verksamhet med inriktning musik. Av särskilt intresse är vilken påverkan lärarens intressen, utbildning och erfarenhet samt elevernas intressen och färdigheter har. Undersökningen har genomförts genom att fyra stycken verksamma lärare på olika skolor i olika städer intervjuats. Resultatet visar att lärarna till stor del låter eleverna vara med och planera innehållet i kursen och att innehållet mestadels utgörs av praktiskt musicerande. Det som har allra störst påverkan på att kursen utformas åt detta håll är den syn som läraren har på eleven och på ämnet samt elevernas färdigheter och intressen. Resultatet överrensstämmer därmed med tidigare forskning.
|
116 |
Uttalad profil och dolda krav : Folkhögskolors huvudmän och deras påverkan på musiklinjerKraftling, Jonas, Persson, Marcus January 2008 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka om, och i så fall hur folkhögskolans huvudman påverkar skolans musiklinjer. Centralt i studien är huvudmännens ideologiska grundsyn eller avsaknaden av den samme. Alla folkhögskolor står under en huvudman och det är en viktig parameter för folkhögskolornas existens. Huruvida huvudmännens ideologiska grundsyn kommer till uttryck och påverkar folkhögskolor har debatterats hårt i folkhögskolans historia. Däremot är forskningen kring ämnet mycket begränsad vilket har gjort arbetet med studien extra spännande. För att undersöka hur det ser ut i dag har vi besökt fyra svenska folkhögskolor med olika huvudmän. Vi samtalade med en musiklärare från varje skola samt respektive skolas rektor. Efter att vi samlat in data tolkar vi informanternas svar och ställer dem mot varandra. Vi kommer fram till två centrala begrepp i vårt resultat, den uttalade profilen och de dolda huvudmannakraven. Av stor vikt i studien är den underliggande förhållningen vi tolkar att våra informanter har gentemot respektive sin huvudman. Slutligen diskuterar vi de konsekvenser som huvudmannens ideologi får på musiklinjerna.
|
117 |
Vad har genus att göra med musik och identitet? : En studie om musiklärares medvetenhet om genus och syn på musikens betydelse för elevers skapande av genusidentitet. / What has gender got to do with music and identity? : A study about musicteachers’ awareness concerning gender and their view on the significance of music for pupils’ construction of a gender identity.Lidström, Matilda, Enbäck, Erica January 2006 (has links)
Syftet med denna uppsats är att ur ett lärarperspektiv belysa musiklärares medvetenhet om genusproblematik i musikundervisningen i grundskolan samt lärares syn på musikens betydelse för ungas skapande av genusidentitet. Vi antar i enlighet med ett sociokulturellt perspektiv att människor konstruerar sin identitet i relation till sin omvärld. För att analysera och diskutera vårt resultat har vi utgått från först och främst fyra olika genusteorier: Sandra Hardings teori om hur genus skapas på tre nivåer, Yvonne Hirdmans teori om genussystemet, Eva Ganneruds förklaring om genusordningen i samhället som återspeglas i genusregimen i skolan och till sist de av Berit Ås myntade härskarteknikerna. Eftersom Lpo 94 förordar att lärare ska motverka att traditionella könsmönster förs vidare ville vi veta om musiklärare i undervisningen arbetar för att uppfylla detta krav samt vilket stöd de får från skolledningen för att arbeta med genusfrågor. Vidare har vi diskuterat musiklärarnas roll som förebild för eleverna. Insamlande av empiri till studien skedde genom observationer och videodokumentation av sex stycken undervisningstillfällen i skolår 5 och 6 samt genom kvalitativa intervjuer med de två berörda musiklärarna vid en skola med musikprofil. Vi har önskat ringa in problematiken i triangeln musik-genus-skola. Att förstå hur dessa tre områden hänger samman menar vi gör det möjligt att se hur unga människors genusidentitet påverkas i musikundervisningen. Av musiklärarnas resonemang kring musikens betydelse för ungas identitetsskapande framkommer att lärarna uppfattar musiken som viktig. Dock drar vi slutsatsen att de intervjuade musiklärarna inte är speciellt genusmedvetna. Därmed utgör de inte något undantag i jämförelse med resultat av tidigare pedagogisk forskning. Vi drar också slutsatsen att utan stöd av skolledning eller kommunpolitiker är det svårt att arbeta medvetet med genusfrågor i sin undervisning.
|
118 |
Peppa dom : En undersökning i bemötandet av nervösa instrumentaleleverOlofsson, Samuel, Wiberg, Mikael January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur instrumentallärare bemöter och undervisar nervösa elever. Fyra lärare har intervjuats, två från en kulturskola och två från en musikhögskola. Resultatet visar på vikten av att sätta relationen mellan läraren och eleven i centrum. Läraren har stora möjligheter att påverka en elevs nervositet både på ett positivt och negativt sätt, beroende på hur man är som person och genom sitt sätt att bemöta eleven. Det är viktigt att lära känna eleven och vara uppmärksam och lyhörd på hur denne är och mår. Att öppna sig för eleven är också betydelsefullt i detta sammanhang. Som lärare är det nödvändigt att ha en god människokännedom för att kunna skapa en god stämning och en fungerande dialog mellan lärare och elev. Vi har också funnit att lärarens relation och förhållande till musik i stort kan ha en avgörande betydelse för elevens musikintresse. Undersökningen har också belyst olika metoder som läraren kan använda sig av i undervisningen för att arbeta med elevens nervositet. Här har det framkommit att mental träning är användbar och att man kan visa elever olika metoder att tackla sin nervositet. Exempel på detta kan vara allt ifrån att ta hjälp av publiken i uppspelningssammanhang till olika typer av målprogrammering och avslappning.
|
119 |
"Vissa elever kunde nästan inte läsa noter" : En kvalitativ studie om undervisningstraditioner / "Some of the students were almost not able to read music from the paper" : A qualitative study on teaching traditionsKarlsson, Samuel January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att med utgångspunkt i lärares utbildning, undersöka om trumpetlärares undervisning vid musik- och kulturskolor skiljer sig åt vad gäller innehåll och arbetssätt. Undersökningen är genomförd med hjälp av kvalitativa metoder för att samla empiriskt material. Fyra lärare, i olika åldrar och med olika utbildning, deltar i studien. Analysen av resultatet genererade en modell som presenteras i diskussionen. Det visade sig bland annat att lärarnas arbetssätt och innehållet i undervisningen var beroende av när man lät musiken komma in i bilden. De olika lärarna kunde också ”delas in” i två undervisningstraditioner vilka skulle kunna betecknas som skapande och återskapande.
|
120 |
Känslor och tankar : En kvalitativ undersökning kring vad någramusikhögskolestudenter känner införoch vid framträdanden / Emotions and Thoughts : A qualitative study about what a few university music students feel before and during a performanceTobin, Jonas January 2009 (has links)
Denna uppsats syftar till att få insikt i hur några högskolestuderande på klassisk gitarr och klassiskt piano som spelar solo upplever en konsertsituation. Huvudfrågorna har varit: Vad känner de? Har de några problem/svårigheter och i så fall hur beskriver de upplevelsen av detta? Detta har undersökts genom kvalitativa intervjuer med fem musikhögskolestudenter. Resultatet visar på att samtliga informanter upplever att de delvis påverkas negativt av nervositet i samband med en konsert. Nervositeten yttrar sig bland annat genom "fjärilar i magen", svettningar och negativa tankar innan konserten som handlar om att man inte är tillräckligt förberedd, att det kommer gå dåligt och att man skall spela fel. Under en konsert upplever de att de ibland har svårt att behålla koncentrationen och tankar på annat än musiken får fokus, t.ex. vilka som lyssnar, vad publiken tycker eller vad de skall äta till kvällsmat. Endast en av de fem intervjuade uttryckte att hon kände någon sorts glädje innan ett framträdande. / The purpose of this study is to investigate how university music students, playing classical guitar and classical piano, feel about a public performance. The main questions have been: What do they feel? Do they experience any difficulties and if so, how do they describe this? This has been examined by five interviews with music students at a university in Sweden.The results highlight that all of the informants feel that they are affected in a negative way by their nervousness. Signs of nervousness are butterflies in one's stomach, perspiration and negative thoughts prior to the actual concert situation. Those symptoms may deal with the idea of not being adequately prepared, a disastrous performance in general or simply playing wrong notes.During a performance they occasionally find it hard to stay concentrated, and thoughts about other things tend to get more focus: who is listening, what the audience will think or perhaps something as irrelevant as what the performer wants to eat for supper. Only one of the informants expressed that she felt a certain type of positive excitement about getting on stage before a concert.
|
Page generated in 0.0519 seconds