Spelling suggestions: "subject:"nondigital tools"" "subject:"anddigital tools""
91 |
Social media in the Swedish EFL classroom : An empirical study on Swedish English teachers’ attitudes and practices regarding social mediaIsaksson, Sarah January 2020 (has links)
Social media is a large part of Swedish adolescents’ lives. As such, social media is also prevalent in Swedish upper secondary schools. Some international research has shown positive outcomes from the use of social media as a learning tool in the English as a Foreign Language (EFL) classroom, such as higher student motivation. However, there are no recent equivalent studies in Sweden. Teachers’ attitudes have also been researched, also in a Swedish context. The aim of this study is twofold: to explore EFL teachers’ attitudes, as well as their practices, regarding social media as a learning tool. A web-questionnaire was constructed and subsequently answered by 20 random EFL teachers in Swedish upper secondary schools. The findings show that participants have positive attitudes toward using social media platforms in their teaching. It was also found that participants do indeed use social media, as well as many other tools, in their teaching, and use it for many different purposes. The findings suggest there needs to be more research into how social media platforms could, should, and are being used in Swedish EFL classrooms.
|
92 |
Förskolans undervisning med digitala verktyg : En kvalitativ studie om hur förskollärare planerar, genomför och reflekterar över undervisningen innehållande teknik och digitala verktyg / Preschool teaching with digital tools : A qualitative study about how preschool teachers plan, implements and reflects about the teaching containing technology and digital toolsSvanegård, Isabelle, Larsson, Matilda January 2021 (has links)
The aim of this study is to find out how the preschool teachers plan, implements and reflect their education containing technology and digital tools. In order to find out qualitative interviews has been conducted with three preschool teachers, the same preschool teachers has also participated during observation where they have conducted an activity containing digital tools. The result displays that all the preschool teachers expresses that there has been some change in the way technology and digital tools are being considered in the curriculum today compared to how it was looked at when they finished their education. The result shows that all the preschool teachers use digital tools and primarly refers to the digital tablets. The result also shows that digital tools are being used in the education but in different extent when it comes to planned activities. The experience and interest of the preschool teachers determines the extent of the usage of digital tools in the education. The conclusion showed that if preschool teachers are given the right conditions to evolve their digital competence it could result in improved planning, implementing and reflecting covered digital tools in the preschool education. / I denna studie är syftet att ta reda på hur förskollärare planerar, genomför och reflekterar undervisningen innehållande teknik och digitala verktyg. För att ta reda på detta har kvalitativa intervjuer genomförts med tre förskollärare. Samma förskollärare har även planerat och iscensatt ett undervisningsupplägg med en aktivitet innehållande digitala verktyg som vi har observerat. Resultatet visar att samtliga förskollärare uttrycker att det skett en viss förändring att teknik och digitala verktyg i förskolan har förändrats från att de har slutat sin utbildning fram till idag om hur man ser på teknik och digitala verktyg i förskolans läroplan. Studien visar att samtliga förskollärare använder sig av digitala verktyg och hänvisar främst till lärplattan. Resultatet visar också att digitala verktyg används i undervisningen men i olika utsträckning när det kommer till planerade undervisningstillfällen. Förskollärares erfarenheter och intresse avgör i vilken utsträckning och hur mycket digitala verktyg inkluderas i undervisningen. Slutsatsen visade därför att får förskollärare rätt förutsättningar för att utveckla sin digitala kompetens kan det här resultera i att planering, genomförande och reflekterande arbete med digitala verktyg kan omfattas mer i förskolans undervisning.
|
93 |
Pandemins påverkan på revisionsprocessen : en kvalitativ studie om pandemins påverkan på revisorernas arbetsprocess och användningen av digitala verktyg / Pandemic’s impact on the audit process : qualitative study on how the pandemic affects auditors work process and use of digital toolsAbu-Tour, Ajat, Iskandarani, Aicha January 2021 (has links)
Pandemin covid-19 har haft en stor påverkan på arbetslivet då arbetare blir uppmanade att följa restriktioner vilket bland annat är att distansera sig från varandra. Detta innebär att revisorerna i denna studie har blivit tvungna att jobba hemifrån för att minska smittspridningen. Syftet med denna studie är att undersöka hur pandemin covid-19 har påverkat revisorernas arbetsprocess och vilka digitala verktyg som använts under pandemin. En kvalitativ metod har använts i studien för att besvara forskningsfrågan och syftet med studien. Sex stycken revisorer från BDO, Frejs revisorer AB, PwC, EY och Mazars har intervjuats. Respondenternas svar analyserades därefter med hjälp av studiens insamling av teorier. Insamlingen av data redovisas i resultatkapitlet som visar att pandemin har påverkat revisorerna både negativt och positivt. Det som har påverkats negativt är revisorernas sociala arbetsliv medan den positiva påverkan är att det har blivit effektivare att jobba hemifrån. Slutligen har digitala verktyg varit ett stort stöd i revisorernas arbetsprocess under pandemin. Utifrån den empiriska datainsamlingen kan pandemin fortsätta länge till. Teorin i studien och den empiriska datainsamlingen lyfter upp möjligheterna med digitalisering som gör revisorerna oberoende av arbetsplatsen. Revisorernas välmående under pandemin är det som ska sättas i fokus då pandemin kan pågå länge till. / The pandemic covid-19 had a major impact on the working life as workers are urged to comply with restrictions, which include distancing themselves from each other. This means that the auditors in this study had to work from home to reduce the spread of infection. The purpose of this study is to investigate how the covid-19 pandemic has affected the auditors work process and which digital tools have been used during the pandemic. A qualitative method has been used in the study to answer the research question and the purpose of the study. Six auditors from BDO, Frejs revisorer AB, PwC, EY and Mazars have been interviewed. Responses were then analyzed using the study's collection of theories. The collection of data is reported in the results chapter, which shows that the pandemic has affected the auditors both negatively and positively. What has been negatively affected is the auditors social working life, while the positive impact is that it has become more efficient to work from home. Finally, digital tools have been a great support in the auditors work process during the pandemic. Based on the empirical data collection, the pandemic could last many years. The theory in the study and the empirical data collection highlights the possibilities with digitization that makes the auditors independent of the workplace. The auditor’s well-being during the pandemic is what should be put in focus as the pandemic could last many years.
|
94 |
Att flytta hem kontoret : En fallstudie om kunskapsarbetares upplevelse av distansarbete / Moving home the office : A case study of knowledge workers' experience with teleworkingHallberg, Jacob January 2021 (has links)
Den här studien har undersökt hur COVID-19 pandemin har påverkat arbetssättet hos kunskapsarbetare och även hur de har hanterat övergången till ett digitalt arbetssätt. Kunskapsarbetare definieras som personer som arbetar på ett kontor, ofta med någon form av IT inriktning, och har någon form av högre utbildning. COVID-19 pandemin har orsakat stora förändringar i samhället, på bara några få månader ändrades i princip alla aspekter av våra liv. Studien ämnade att undersöka hur kunskapsarbetare upplevde distansarbete och hur distansarbete påverkade samarbetet hos kunskapsarbetare. Distansarbete är ett arbetssätt som många inte är vana vid, i vanliga fall befinner sig alla medarbetare på samma plats (exempelvis ett kontor) och har sina kollegor nära för att diskutera eller ställa frågor, vid distansarbete försvinner detta. Studien baseras på teori om distansarbete och CSCW. CSCW (Computer Supported Collaborative Work), även kallat datorstött samarbete på svenska är ett forskningsfält som innefattar datorbaserad teknik och hur denna teknik kan användas för att underlätta samarbetet mellan kollegor. CSCW kan även underlätta vid distansarbete då de inblandade drar nytta av datorbaserad teknik för att kunna samarbeta även när alla parter inte befinner sig på samma plats vid samma tidpunkt. I CSCW finns ett antal centrala aspekter; medvetenhet, artikulation, anpassning och tid och plats. Resultaten av denna studie visar att kunskapsarbetare upplever att produktiviteten i deras arbete generellt sett ökar vid distansarbete, de upplever färre störningsmoment, och att den största utmaningen för distansarbete är avsaknaden av sociala interaktioner.
|
95 |
(Hur) har distansarbetet och digitaliseringen som tillkommit till en följd av Covid-19 påverkat organisationers organisationskultur? / (How) has digitalization and teleworking affected organizations culture as a result of Covid-19?Olsson, Filippa, Juvin, Emma January 2021 (has links)
Distanseringen under pandemin har ändrat förutsättningarna för hur vi människor kan kommunicera och interagera med varandra. Detta kan i sin tur ha en påverkan på organisationskulturen. Förut fysiska och sociala interaktioner sker nu digitalt och detta har medfört en distansering kollegor emellan. Beroende på hur organisationer har valt att använda sig av digitaliseringen som följde pandemin har olika effekter skett och därav påverkat organisationskulturen på olika sätt. Syftet är att undersöka och bidra med kunskap om hur distansarbete via digitala kanaler kan påverka organisationers kultur och om sociala mönster har förändrats. För att få fram hur organisationer har påverkats har vi genomfört intervjuer med åtta olika individer på åtta olika organisationer. Det som är mest tydligt är att digitaliseringen är här för att stanna och att ingen av de individerna vi har undersökt kan tänka sig att återvända till samma arbetssätt som före pandemin. Förändringen av kommunikation har medfört en försämring när det rör sig om beslutsfattande inom organisationer och det har även skapat en distansering kollegor emellan. / The distancing during the pandemic has changed the conditions for how we humans can communicate and interact with each other. This in turn can have an impact on the organizational culture. Before, physical and social interactions now take place digitally and this has led to a distance between colleagues. Depending on how organizations have chosen to use the digitalisation that followed the pandemic, different effects have taken place and therefore affected the organizational culture in different ways. The purpose is to investigate and contribute knowledge about how teleworking via digital channels can affect organizations' culture and whether social patterns have changed. To find out how organizations have been affected, we conducted interviews with eight different individuals at eight different organizations. What is most clear is that digitalisation is here to stay and that none of the individuals we have examined can imagine returning to the same way of working as before the pandemic. The change in communication has led to a deterioration when it comes to decision-making within organizations and it has also created a distance between colleagues.
|
96 |
Covid-19 och matematikundervisning : Hur har den påtvingade fjärr- och distansundervisning på grund av Covid-19 påverkat användningen av digitala verktyg inom matematikundervisningen på gymnasiet? / Covid-19 and mathematics teaching : How has the forced remote and distance education due to Covid-19 affected the use of digital tools in mathematics education in upper secondary school?Dehlin, Tomas, Häggblom, Sofi January 2021 (has links)
Introduction. At the beginning of 2020, Covid-19 developed into a global pandemic, how this global pandemic would affect the Swedish upper secondary school no one knew during the first part of the spring term 2020. The upper secondary school went from traditional teaching to distance and distance education for a short period of time. The purpose of this study is to see if and if so how the forced distance learning that arose as a result of Covid-19 has affected teachers' attitudes to and use of digital tools in mathematics teaching in upper secondary school. Background. Digital tools are available in many shapes and designs. The focus is not on platforms that are used to conduct teaching such as Zoom and Teams. The same goes for calculators, as calculators range from simple calculations to advanced graphing calculators. TPACK. We have chosen to use the theoretical framework Technological Pedagogical Content Knowledge (TPACK). We chose TPACK because this theory addresses several different parts of learning, of which technology is an important part. This fits well with our purpose because it is about teachers' attitudes and the use of digital aids in mathematics teaching. Method. A survey was created using Google forms containing both questions with multi-answer options mixed with open-ended questions. A coverpage for the survey was emailed together with a link to the survey for principals at a large number of schools spread across the country. Results. 56 mathematics teachers responded to the questionnaire, which was compiled into graphs for the multi-answer alternative questions and by thematization for the open-ended questions. Discussion. Distance learning during Covid-19 has affected both who and what the use of digital tools looks like. However, the view of digital tools is the same as before or more positive than before. / Inledning. Under början av 2020 utvecklades Covid-19 till en globalpandemi. Hur denna globala pandemi skulle påverka den svenska gymnasieskolan visste ingen under första delen av vårterminen 2020. Gymnasieskolan gick från traditionell undervisning till fjärr- och distansundervisning under ett kort tidsspann. Syftet med denna studie är att se om och i så fall hur den påtvingade distansundervisningen som uppstod till följd av Covid-19 har påverkat lärares attityd till och användningen av digitala verktyg inom matematikundervisningen på gymnasiet. Bakgrund. Digitala verktyg finns i många skepnader och utföranden. Fokuseringen ligger inte på plattformar som används för att bedriva undervisningen som till exempel Zoom och Teams. Det samma gäller för miniräknare, eftersom miniräknare finns från enkla för simpla beräkningar till avancerade grafritande miniräknare. TPACK. Vi har valt att använda oss av det teoretiska ramverket Technological Pedagogical Content Knowledge (TPACK). Vi valde TPACK eftersom denna teori tar upp flera olika delar av lärandet varav teknologi är en viktig del. Detta passar bra till vårt syfte eftersom det handlar om lärares attityd och användning av digitala hjälpmedel inom matematikundervisningen. Metod. En enkät skapades med hjälp av Google formulär innehållande frågor med flersvarsalternativ samt öppna frågor. Ett försättsblad samt länk till enkäten mejlades ut till rektorer och skolchefer på ett stort antal skolor spridda över hela landet. Resultat. 56 matematiklärare svarade på enkäten vilket samanställdes till grafer för flersvarsalternativfrågorna och genom tematisering för de öppna frågorna. Diskussion. Fjärr- och distansundervisningen under Covid-19 har påverkat både vilka och hur användningen av digitala verktyg ser ut. Däremot är synen på digitala verktyg samma som innan eller positivare än innan.
|
97 |
Digitala verktyg för hållbara returer : En kvalitativ studie om hur digitala verktyg tillämpas för attreducera returer och bidrar till en hållbar e-handelJangklint, Sanna January 2020 (has links)
Although digitization and the internet have created theconditions for today’s advances in e-commerce, the increasingly high volume of returns has become a lingeringproblem. Consumers who turn to e-commerce return to agreater extent than those who shop in traditional brick andmortar stores, and with the challenge that comes withreturns, there is growing concern around sustainability. Byapplying various digital tools to e-commerce platforms,returns can be reduced, contributing to greater sustainabilityin e-commerce. The purpose of this study is to investigateand describe how digital tools are being applied in ecommerce companies to reduce returns. The results is basedon interviews with seven e-commerce companies that wereconducted to take a closer look at how e-commercecompanies work with digital tools in order to lower returns.This study was carried out with support from the theoreticalframework where digital tools that were seen as essential inthe literature formed the foundation of the study. Five digitaltools were identified: digital measurement tools, digitalvisualization tools, digital product information, digitalsustainability information and digital return policy. Thesetools are instrumental in decreasing returns in e-commerceand thus contribute to sustainability within e-commerce. Thestudy shows that digital tools are used in varying ways inSwedish e-commerce. Some of the tools are used morefrequently than others, while some of the identified tools arenot used at all. Therefore, the conclusion is that there areshortcomings in how the tools are used in reducing returnsand there is room to work more proactively with the digitaltools studied. By doing so, there is potential to bothencourage and contribute to sustainable consumption withine-commerce. Further study of the reasons behind whycertain tools are not used is therefore a suggestion for furtherresearch. / Digitaliseringen och internet har skapat förutsättningarna förden idag fortskridande e-handeln där den höga volymen avreturer har blivit ett problem. Konsumenter som vänder sigtill e-handeln returnerar i större utsträckning än de somhandlar i traditionella butiker och med den utmaning somkommer med returer så har även hållbarhetsinverkanaktualiserats. Genom tillämpning av olika digitala verktygpå e-handelsplattformar kan returer reduceras och på så visbidra till en mer hållbar e-handel. Syftet med studien var att undersöka och beskriva hur digitala verktyg tillämpas hos ehandelsföretag för att reducera returer. Empirin bygger påintervjuer med sju e-handelsföretag som genomfördes för attnärmare undersöka hur e-handelsföretag arbetar meddigitala verktyg i syfte att reducera returer. Studien utfördesmed stöd från ett teoretiskt ramverk där digitala verktygsom setts som framträdande i tidigare forskning utgjordegrunden för studien. Fem digitala verktyg identifierades:digitala mätverktyg, digitala visualiseringsverktyg, digitalproduktinformation, digital hållbarhetsinformation ochdigital returpolicy. Dessa verktyg har framställts somcentrala för att reducera returer på e-handeln och på så sättbidra till en mer hållbar e-handel. I studien framkommer detatt digitala verktyg används på olika sätt i svensk e-handel.Vissa av verktygen används mer än andra, och flera av deidentifierade verktygen används inte överhuvudtaget.Slutsatsen är att det finns brister i hur verktygen används iproaktivt syfte att reducera returer och att det finns utrymmeatt arbeta mer proaktivt med de digitala verktyg somstuderats, vilka har potential att bidra till en mer hållbar ehandel genom att reducera returer och uppmuntra tillhållbar konsumtion. Att studera vidare orsakerna bakomvarför vissa verktyg inte används ligger därför som förslagtill vidare forskning.
|
98 |
Förskollärares syn på digitala verktyg i verksamheten / Preschool teachers’ view of digital tools in preschool operations : A study of five active preschool teachers’ views on the use of digital tools with a focus on learning and creationMann, Hilda January 2020 (has links)
The purpose of this study is to contribute with knowledge of how preschool teachers experience the work with digital tools in teaching. The study has been done at a preschool that has been carefully selected because they work in a thoughtful way with digital tools to support childrens learning. Qualitative interviews with audio recording have been used as a data collection method from a phenomenographic perspective. Transcription of data has been carried out using an analytical model. The results show that preschool teachers perceive work with digital tools as an aid to their teaching. Preschool teachers use several digital tools in different subject areas in varying way. There is some withdrawal in the work with the tools and reflections on the purpose of the use with the children. This results in the fact that it looks different in the work with digital tools depending in interest and expertise. The conclusion of the study shows that there is interest in learning more and that the use of digital tools is seen as a natural way for preschool teachers to use for the purpose of teaching. / Syftet med denna studie är att bidra med kunskap om hur förskollärare upple- ver arbetet kring digitala verktyg i undervisningen. Studien har gjorts på en förskola som noga valts ut eftersom de arbetar på ett genomtänkt sätt med di- gitala verktyg som stöd för barnens lärande. Kvalitativa intervjuer med ljud- upptagning har använts som datainsamlingsmetod ur ett fenomenografiskt perspektiv. Transkribering av data har genomförts med hjälp av en analysmo- dell. Studiens resultat visar att förskollärarna upplever arbetet med digitala verktyg som ett hjälpmedel för deras undervisning. Förskollärarna använder flera digitala verktyg i olika ämnesområden på varierande sätt. Det finns en viss tillbakadragenhet i arbetet med verktygen och funderingar kring syftet av användningen tillsammans med barnen. Detta resulterar i att det ser olika ut i arbetet med digitala verktyg beroende på intresse och kompetens. Slutsatsen av studien visar att det finns intresse för att lära sig mer och att användningen av digitala verktyg ses som ett naturligt sätt för förskollärarna att använda sig av i syfte till undervisning.
|
99 |
Erkänd i en digital värld? : En kvalitativ fallstudie om digitala verktygs betydelse för relationer i en kommunal arbetsmarknadsåtgärd / Recognition in a digital world? : A qualitative case study about the significance of digital tools for relationships in a municipal labour market programShero, Chero January 2022 (has links)
The purpose of the master thesis was to understand, based on participant experiences, the significance of digital tools for the relationship between participants and social workers within a municipal labour market program. This was done by analysing participants experience of recognition when using digital tools. To meet the purpose of the study a qualitative case study was conducted within a municipal labour market program that uses digital tools as a part of the intervention to make unemployed individuals self-sufficient. Focusing on participant experience, 10 semi-structured interviews was conducted with participants enrolled in the labour market program. The empirical material was theoretically analysed using Axel Honneths (2003) theory of recognition and the concept of social excklusion. The result shows that digital tools have little importance for the relationship between participants and social workers. However, the digital tools were a complement to the intervention as well as the work conducted by the staff. The participants experienced recognition, although the recognition was relation-bound to the actions performed by the staff. While recognition may have been experienced it was temporary during the time of the intervention. Little suggest that the participants experienced recognition in a long term. Nor does the result suggest that experiencing recognition does improve the participants possibilities to enter the labour market.
|
100 |
‘As a journalist I should not be fearful’ : How democracy’s watchdogs use digital tools to mitigate threatsOrebäck, Johan January 2022 (has links)
Journalism is an ever-changing profession that is right now getting increasingly impacted by advancements in technology. These advancements make it easier, faster, and possibly safer to conduct journalism. At the same time, journalists are subjected to threats, and while some level of safety comes with digital advancements, they might also provide opportunities for reaching and threatening journalists that were not possible just a few years ago. This requires journalists to stay up to date on technological advancements in order to mitigate threats. This thesis is based on interviews with five journalists whose work put them in or near danger and utilizes an inductive approach to iteratively study the data and analyze it using existing frameworks to categorize tactics used by journalists. This study identifies three larger categories of threats that journalists are subjected to, and the measures taken to defend against these threats with a special focus on the digital technologies at their disposal. It finds that the tactics vary depending on the source of the threats and range from being non-violent, to legitimate threats on journalists’ lives. In response, journalists use tactics to remain under the radar of danger, or to find safety using low-tech tools and to even use digital tools as an opportunity to conduct journalism that would otherwise be out of their reach. The study concludes that rather than categorizing journalists, it is better to categorize their actions in order to see them as changeable and possible to be used as reactions to threats.
|
Page generated in 0.0639 seconds