Spelling suggestions: "subject:"territories""
11 |
Talar ni till mig eller om mig? : En kvalitativ studie om tolkningen av Nya Moderaternas valkampanjAmado, Regina, Westman, Martina January 2018 (has links)
Syftet med det här arbetet är att undersöka hur personer från olika bostadsområden i Stockholm uppfattar och tolkar retoriken i Nya Moderaternas valkampanj. Finns det någon distinkt skillnad i mottagandet beroende på bostadsområde? Hur uppfattas retoriken? Uppfattas kampanjbilderna som segregerande eller integrerande? Dessa är de frågor som vi kommer att behandla i denna studie. De två valda bostadsområdena studien grundar sig på är Rinkeby och Danderyd. En kvalitativ metod med inriktningar på semi-strukturerade intervjuer har genomförts till denna studie. Datainsamlingen har skett via tre intervjuer med boende från Rinkeby och tre intervjuer med boende från Danderyd. Åldersgruppen har varit mellan 20-25 år. Urvalet har skett med syftet i åtanke. Ett målinriktat bekvämlighetsurval i samband med snöbollsurval har använts. Teorierna som har använts till studien är följande; Framing, territoriell stigmatisering, receptionsteori och förförståelse. Utöver teorierna har vi använt oss av två tidigare forskningar. Dessa är “Förortens hotfulla män” av Ove Sernhede och “Medieskugga” av Lars Nord och Gunnar Nygren. Det sammanställda resultatet från denna studie visar på att det finns en skillnad på mottagande av valkampanjen beroende på vilket bostadsområde man tillhör. Retoriken i kampanjbilderna har uppfattats olika beroende på språkanvändning som finns i ens område. Meddelanden i kampanjbilderna ansågs som ett försök till integration men som uppfattades segregerande. Slutsatsen vi kunnat dra är att Nya Moderaternas kampanjbild inte riktar sig till hela Stockholm utan enbart delar av staden.
|
12 |
Förorten och innerstaden, två världar i en värld : En kvalitativ studie om sambandet mellan territoriell stigmatisering och ungdomars syn på skolanKebedom, Johanna January 2017 (has links)
Syftet med studien har varit att undersöka hur bostadsområdet påverkar synen på skolan. Genom att undersöka hur ungdomar ifrån Husby ser på sitt bostadsområde och på skolan har studien ämnat analysera huruvida det finns ett samband mellan den territoriella stigmatiseringen av Husby och ungdomars syn på skolan. För att kunna undersöka detta har totalt sju semistrukturerade intervjuer med ungdomar ifrån Husby mellan 16 – 18 år genomförts. Intervjuerna har sedan analyserats utifrån territoriell stigmatisering, habitus, kapital och fält, vilka är studiens teoretiska ramverk. Ett intressant resultat som undersökningen har visat är att informanterna tar en tydlig distans ifrån Husby och människorna ifrån Husby när det handlar om skolan –men i annat fall lyfter bostadsområdet som en tillgång, då de enbart tar distans ifrån diskursen om området som kriminellt och problematiskt. I undersökningen framgår också att informanterna uttrycker ett behov av att tillägna sig det som förekommer i innerstadsskolorna, då de exempelvis pekar på vikten av att få perspektiv. Ytterligare visar studien att informanternas tillvaro i innerstadsskolorna präglas av territoriell stigmatisering då samtliga beskriver ett behov av att bevisa sig.
|
13 |
Sociala problem i brev från kolonien – En kvalitativ textanalys av hiphoptexter frånNorrlands landsbygderForsman, Richard, Gustafsson, Joakim January 2017 (has links)
Syftet med föreliggande uppsats var att undersöka vilka sociala problem på de norrländskalandsbygderna som skildras i svenska hiphoptexter, hur de framställs samt på vilket sätt dekan förstås. För att besvara uppsatsens syfte tillämpades en kvalitativ innehållsanalys för attsystematisera det empiriska materialet som texterna utgjorde. För att nå en djupare förståelseför de levnadsförhållanden som skapat sociala problem genomfördes en kvalitativ textanalysutifrån teorierna och begreppen social exkludering, etablerade och outsiders, territoriellstigmatisering samt identitet och skam. Resultaten visade att följande sociala problem skildrasav norrländska hiphopartister: missbruk av alkohol och narkotika, narkotikabruk, ensamhet,psykisk ohälsa, socioekonomiska missförhållanden, kriminalitet och rasism. I analysen avtexterna framkom det även att levnadsförhållandena påverkades av faktorer som fördomarriktade mot Norrland, resursfördelning samt interna intressekonflikter, vilka inte kandefinieras som sociala problem, men som tycktes inverka på artisternas utsagor. Fördomarnasom skildrades i texterna riktade mot de norrländska landsbygderna gav upphov till två olikasätt att reagera; att känna skam eller att mobilisera sig.
|
14 |
SPRÅKET, FOLKET OCH MAKTEN ÖVER STADEN : En uppsats om lokalpolitisk representation och territoriell stigmatisering i en medelstor svensk stadSjödahl, Elin, Taxén, Hanna January 2022 (has links)
Syftet med föreliggande uppsats är att beskriva hur den geografiska politiska representationen ser ut i en medelstor svensk stad, samt hur stadsdelarna i staden beskrivs i kommunpolitiska texter, i vårt fall i form av oppositionens interpellationer och motioner. I denna uppsats utförde vi en undersökning av Västerås olika stadsdelars representation i kommunfullmäktige genom att granska var samtliga politiker i kommunfullmäktige är folkbokförda år 2022. Vi studerar även vilken socioekonomisk status politikernas bostadsområden har, samt vilken politik stadens politiker bedriver gällande stadens olika socioekonomiska områdestyper. Genom textanalys av oppositionens interpellationer och motioner, lagda under åren 2019–2021, kunde vi se att socioekonomiskt starka bostadsområden i Västerås är politiskt överrepresenterande medan andra är underrepresenterade i kommunfullmäktige. Utöver detta såg vi att majoriteten av stadens politiker bor i samma områdestyp, medan de socioekonomiskt utsatta områdena till stor del saknar representation eftersom endast ett fåtal politiker bor där. Vi fann också att de socioekonomiskt svagare områdena stigmatiseras i högre utsträckning än de områden som hade goda socioekonomiska förutsättningar.
|
15 |
Tillsammans i olikhet : En kvalitativ studie av territoriell stigmatisering i FröslundaYouhanna, Fabrisia, Garzón, Andrea January 2023 (has links)
”Integrationspolitikens paradoxala premisser etablerar en hierarkisk ordning mellan ett ’vi’ som ska integrera, och ett ’de’ som ska integreras” (SOU,2005:41, s.7). Tidigare forskning i området har konstaterat att detta bidrar till polarisering som sorterar individerna i vad forskarna betecknar som homogeniserade kategorier, det vill säga ”svenskar” och ”invandrare” (SOU,2005:41, s8). Denna studie har för avsikt att synliggöra de förutsättningar som har ett direkt och indirekt orsakssamband vilket påverkar integrationssträvandena, ökningen av segregation och därmed territoriell stigmatisering i Fröslunda, en stadsdel i Eskilstuna. Målet med studien är att synliggöra faktiska aspekter om Fröslundabornas upplevda stigma snarare än deras utsatthet, vilket kan ge djupare insikter om segregation för statsvetenskapen. Studien använder en kvalitativ metod och det empiriska materialet har samlats in genom åtta semistrukturerade intervjuer. Studiens resultat visar att territoriell stigmatisering reproducerar grannskapseffekter som leder till social exkludering, skam och särbehandling. Medieeffekterna har stor inverkan i skapande av stereotyper och har en avskräckande effekt gentemot Fröslunda och dess invånare. Detta skapar en antagonistisk relation som separerar medborgaren utifrån dess kulturella tillhörigheter och som leder till skapande av parallella samhällen. Vägen till en lyckad integration kräver ömsesidigt erkännande och acceptans för olikheter samt en integrationspolitik som tillåter behållande av kulturella identiteter enligt idealet om tillsammans i skillnad.
|
16 |
HELLRE DÖ ÄN ATT SKAFFA BARN I RINKEBY : En kvalitativ studie på hur marginaliserade unga vuxna i ett territoriellt stigmatiserat område upplever det egna medborgarskapet.Taha, Kehi, Al Kaddah, Ahmad January 2022 (has links)
För att ha ett hållbart Sverige måste alla medborgare känna sig som en del av samhället, med andra ord är inkludering nyckeln till ett Sverige som håller ihop. Medborgarskapet bör vara det gemensamma verktyget mellan svenska medborgarna för att kunna ha en känsla av tillhörighet till samhället. Frågan blir då om alla medborgaren upplevelser sitt medborgarskap på samma sätt. Rinkeby i Stockholm har enligt polisen klassificerats som ett särskilt utsatt område och det som kännetecknar dessa områden är den växande känslan av utanförskap. Med anledning till den begränsade forskningen kring medborgarskap i relation till område utifrån ett statsvetenskapligt perspektiv har denna studie valt att lyfta upp hur marginaliserade unga vuxna i territoriellt stigmatiserade områden upplever sitt medborgarskap i förhållande till området de bor i. Valet av teorier rättfärdigas av att lyfta fram och problematisera vad svenska medborgare som lever i ett utanförskap, det vill säga, unga vuxna som är bosatta i ett särskilt utsatt område, har för syn på sitt medborgarskap. För att samla in empiri och få ett internt perspektiv av området har metoden som tillämpats för att besvara frågeställningen varit kvalitativa intervjuer. Studiens resultat har visat att det finns ett glapp mellan svenska medborgarna och detta har visat sig bero på området dessa medborgare bor i. Studiens resultat tyder på att unga vuxna medborgare som bor i Rinkeby inte känner att de är lika erkända som andra medborgare som bor i ett finare område, de upplever även orättvisa i samhället, saknar makten att kunna bestämma över sina liv och saknar solidaritet med externa aktörer. Marginaliserade unga vuxna i Rinkeby uppfyller inte ett inkluderat medborgarskap enligt Listers definition.
|
17 |
MellanrumHölbling, Markus, Carlquist, Ellen January 2013 (has links)
I den här uppsatsen har vi undersökt hur trottoarens materiella ut- formning påverkar uppkomsten av mellanrum. Mellanrum är ett både tidsligt och rumsligt fenomen som kan uppstå i ett dynamiskt publikt rum.Vi har observerat fyra trottoarer inom Malmös stadskärna och under- sökt hur materiella faktorer på och vid trottoaren påverkar vilka aktivite- ter som äger rum på platsen.Uppsatsens övergripande forskningsfråga är: Hur påverkar trottoa- rens materiella utformning uppkomsten av mellanrum?Under observationerna har vi undersökt: Vilka materiella egen- skaper finns på trottoaren och hur påverkar de den territoriella komplexi- teten? samt Vilka omgivande faktorer ger upphov till en territoriell kom- plexitet på trottoaren?Syftet med uppsatsen är att lyfta fram trottoaren som ett viktigt pu- blikt rum där det oförutsägbara kan ta plats.Ett av uppsatsens nyckelbegrepp är territoriell komplexitet [Kär- rholm 2004, 2012] då chansen att mellanrum uppstår är som störst på plat- ser med hög territoriell komplexitet.Våra teoretiska utgångspunkter utgörs av Mattias Kärrholms ter- ritorialitetsbegrepp [2004] och stabiliseringsprocesser [2012] samt Emma Nilssons diskussion kring materiell figur och rumskategorier [2010].Kulturhistoriska stöd har vi hämtat från Anastasia Loukaitou- Sideris & Renia Ehrenfeucht [2009] som bland annat skildrar en växande privatisering och utökand kontroll av stadens publika rum.En slutsats är att mellanrum kan liknas vid territoriell taktik och app- ropriation som sker på en plats där användandet av platsen inte stöds av den territoriella strategin. / In this study we have researched how the material design of sidewalks affect interstitial space. Interstitial space as phenomena is both temporal and spatial and can occur in a dynamic public space.We have observed four sidewalks in Malmö’s city centre and examined how the substantive elements on and around the sidewalks affect the ac- tivities that takes place.The paper’s main research question is: How does the material design of sidewalks affects interstitial space?During the observations, we have examined: Which material properties occur on the sidewalk, and how do they affect the territorial complexity? and What ambient factors create a territorial complexity on the sidewalk?The purpose of this paper is to highlight the sidewalk as a vital public space where the unpredictable can take place.One of the key concepts is territorial complexity [Kärrholm 2004, 2012] since the chance of interstitial space to occur is more likely in areas with high territorial complexity.Our theoretical premises consists of Mattias Kärrholm’s concepts of territoriality [2004] and stabilization [2012] and Emma Nilsson’s discus- sion on material body and room categories [2010].Cultural support is obtained from Anastasia Loukaitou-Sideris and Renia Ehrenfeucht [2009] who for instance describes a growing pri- vatization and control of the public spaces in the city.One conclusion is that interstitial space can be compared to territorial tactics and appropriation that occur in a place where the activity is not sup- ported by the territorial strategi.
|
18 |
"Jag tror att våra ord är ingenting" : Om hur ungdomar som deltagit i upplopp beskriver sina livsvillkor, bakgrunden till upplopp samt använder hiphop som symboliskt motståndPålsson, David January 2011 (has links)
The aim of this study is to describe and analyse how young men who have participated in a riot describe their life-situations regarding to their relations to the police, their neighbourhood, employment, the background to the riots and how they use hip-hop as a resistance to subordination. The study is conducted through three semi-structured qualitative group interviews and to some extent field studies. The theoretical points of departure are Slavoj Zizeks theory of violence, which is divided into subjective, symbolic and systemic violence, and subcultural theory. The results of the study show that the young men in their daily life are exposed to by both systemic and symbolic violence, feel secure within their neighbourhood and find themselves harassed by the police. A major finding is that the riot primarily can be understood as an act to get society conscious of their situations, while they found themselves marginalised, lacking employment and youth club. Another finding is that the hip-hop-group “Kartellen” describes how the young men experience their life-situations and that they e.g. are used as a “resistance through ritual” and to get society aware of their life conditions.
|
19 |
Röster från ett bostadsområde i Sverige : En kvalitativ studie om boendes egna upplevelser av att bo i ett såkallat utsatt område / Voices from a neighbourhood in Sweden : A qualitative study about residents own experience of living in a so called vulnerable areaEnglund, Emla, Sandström, Frida January 2017 (has links)
Syftet med studien är att undersöka boendes egna upplevelser av att bo i Tjärna ängar och undersöka vilka föreställningar de har om hur utomstående ser på bostadsområdet för att se om dessa föreställningar påverkar de boende. Studien är en kvalitativ undersökning där semistrukturerade intervjuer genomförts. Materialet har analyserats utifrån tre olika tolkningsramar, territoriell stigmatisering, etablerade och outsiders samt media. Resultatet som framkom i studien är att bilden av bostadsområdet Tjärna ängar skiljer sig mellan de boende och samhället. De boende upplever området som tryggt medan samhället ser området som oroligt. De boende menar att medias rapportering är en stor faktor till skapandet av bilden i samhället av bostadsområdet. Vidare framkom att området Tjärna ängar är utsatt för en territoriell stigmatisering. / The purpose of this study is to investigate residents own experience of living in Tjärna ängar and examine the notions they have about how outsiders think of Tjärna ängar to see if these notions affect the residents. The study is a qualitative study in which semi-structured interviews were used. The material has been analyzed from three different theoretical perspectives, territorial stigmatization, established and outsiders and the media. The result showed that the image of the area Tjärna ängar differ between the residents and the community. The residents experience the neighborhood as safe while the community sees it as disordered. The residents think that a major factor in the creation of the image that exists in the community is what media reports about the neighborhood. Furthermore the result showed that the neighborhood Tjärna ängar are subject to a territorial stigmatization.
|
20 |
Lika men ändå olika : Analys av hur Göteborgs och Stockholms Stad agerar i frågan om utsatta EU-medborgareKopp, Sebastian January 2016 (has links)
The question concerning vulnerable EU-citizens has been widely debated in Sweden the last few years. Due to unclear legislation and strong municipal self-determination municipalities act differently regarding vulnerable EU-citizens. The purpose for the dissertation is therefore to analyse how Stockholm and Gothenburg City acts and collaborates with non-profit organisations in the question concerning vulnerable EU-citizens and whether the approaches can, according to the theory of territorial governance, be viewed as effective. The dissertation has showed that Gothenburg City has created a common action plan with surrounding municipalities in order to expand their territory. Gothenburg have also signed an IOP-agreement with several non-profit organisations in order for them to act together. The dissertation has showed that an IOP-agreement can be equated to an effective and sustainable partnership. Stockholm City on the other hand has not expanded their territory, since an equivalent interpretation of the law is important to the municipality. No IOP-agreement has been signed and a reason for this could be that the relationship between non-profit organisations in Stockholm City has historically been characterized by competition instead of trust. Due to the complex question concerning vulnerable EU-citizen, new forms of partnership has though been developed in Stockholm City.
|
Page generated in 0.0558 seconds