81 |
Elevers läsning och samtal kring livsfrågor : En kvalitativ studie om elevers tankar kring livsfrågor utifrån litteratur och textsamtal / Pupil´s reading and conversations about life issues : A qualitative study of pupil´s thoughts on life issues based on literature and text conversationsJohansson, Julia January 2022 (has links)
Textsamtal har en viktig roll i undervisningen och för elevernas lärande. Genom att delta i textsamtal kan eleverna utveckla sina läsförmågor, språkligaförmågor och läsförståelseförmågor. Fördelen med att lärare använder sig av textsamtal är att textsamtal inte är begränsad till svenskundervisningen, utan kan nyttjas i alla skolans ämnen. Textsamtal ger lärare goda möjligheter till att arbeta ämnesövergripande och diskutera kring saker som inte är direkt kopplade till svenskämnet. Däremot utgår denna studie i ämnet svenska med fokus på diskussioner kring olika livsfrågor med några elever i årskurs 3. Syftet med studien är att analysera vilka livsfrågor elever i årskurs 3 läser om i de böcker eleverna väljer att läsa. Studien syftar också till att lyfta fram de tankar som eleverna uttrycker i textsamtal kring livsfrågor. Studien utgår ifrån den sociokulturella teorin för att lyfta fram de sociala aspekterna i undervisningen och betydelsen av att lära sig av och med varandra. Materialet i studien grundar sig på de två genomförda fokusgruppsintervjuerna samt läsning av de böcker eleverna har läst. Resultatet visar att eleverna stöter på en mängd olika livsfrågor i sin läsning, bland annat kamratskap, saknad och död. Likaså visar resultatet att textsamtalen i ämnet svenska ger eleverna goda möjligheter till att få uttrycka sig och dela med sig av sina tankar kring olika livsfrågor. / Text conversations have an important role in teaching and for students' learning. By participating in text conversations, pupils can develop their reading skills, language skills and reading comprehension skills. The advantage of teachers using text conversations is that text conversations are not limited to Swedish teaching, but can be used in all school subjects. Text conversations give teachers good opportunities to work interdisciplinary and discuss things that are not directly connected to the Swedish subject. However, this study is based on the subject Swedish with a focus on discussions about various life issues with some pupils in year 3. The purpose of the study is to analyse which life issues students in year 3 read about in the books the students choose to read. The study also aims to highlight the thoughts that pupils express in text conversations about life issues. The study is based on the socio-cultural theory to highlight the social aspects of teaching and the importance of learning from and with each other. The material in the study is based on the two completed focus group interviews and reading of the books the students have read. The results show that students encounter a variety of life issues in their reading, including friendship, loss and death. The results also show that the text conversations in the Swedish subject give pupils good opportunities to express themselves and share their thoughts on various life issues.
|
82 |
Högläsning i årskurs 3 - litterär normkritik : Diskursanalysens användbarhet inför framtida boksamtal / What do the book say? : Discourse analysis of books used for reading aloud in third grade Primary schoolHolmstedt, Fredrika January 2022 (has links)
In teachers’ duty it is significant to create good conditions for student to become included. The schools value work is therefore not only important but shall permeate the whole education. This study, focus on value work during reading aloud, from books in grade three, primary school, with a norm-critical perspective. To enable this, I have done a survey to map which books the teachers used for reading aloud in connection to value work. Then a norm-critical discourse analysis of the main character in the most popular books where done. The survey indicates that teachers work with value questions during aloud reading of books. The discourse analysis show that norms and values were similar. The study implicates, the significant of wise and well-founded choices of books for value work, that enable all student to identify themselves with the main characters in the books. The result shows that the most popular books are not that multifaceted. The characters in these books do not represent the diversity in classroom. The discourse analyse clarifies the implicit and explicit norms and values the books supports. A teacher can work with figure of thought, literal norm-critique, in book talks with the students. / En viktig del av lärares uppdrag är att skapa goda förutsättningar, för att eleverna ska känna sig inkluderade. Skolans värdegrundsarbete är därför avgörande och något som ska genomsyra all undervisning. Studien fokuserar på högläsning i årskurs 3, där arbetet fokuserar på värdegrundsfrågor ur ett normkritiskt perspektiv. Jag har använt en survey för att kartlägga vilka böcker som lärare använder för högläsning i samband med värdegrundsarbetet. En norm-kritisk diskursanalys, av huvudkaraktärerna, i de två populäraste böckerna, genomfördes. Surveystudien indikerade att nästan alla lärare i studien arbetade med värdegrundsfrågor i samband med högläsningen. Studien resulterade i två böcker inom fantasygenren, där liknande normer och värderingar synliggörs genom diskursanalysen. Slutsatsen visar hur väsentligt det är att lärare gör kloka och välgrundade urval av högläsningsböcker, för att alla elever ska kunna identifiera sig med huvudkaraktärerna i böckerna. De populäraste böckerna, är inte tillräckligt mångfacetterade, för att motsvara den mångfald som finns i klassrummen idag. Skolans värdegrundsarbete kan, om lärare metodiskt väljer ut böcker, utvecklas så att eleverna kan reflektera över karaktärernas handlande och de normer som återfinns i böckerna. Diskursanalysen synliggör implicita och explicita värderingar som böckerna förmedlar. Tillsammans med eleverna, kan lärare, arbeta med tankefiguren litterär normkritik, i boksamtalen.
|
83 |
Hur resonerar elever egentligen? : En kvalitativ studie om användningen av kreativa och imitativa resonemang hos elever i årskurs 3 vid arbete med rika problem.Bernhardsson, Maja, Filippa, Undestam January 2023 (has links)
Denna kvalitativa studie fokuserar på att undersöka hur kreativa och imitativa resonemang kommer till uttryck i en lågstadiekontext. Genom observationer av videoinspelningar av när 20 elever i årskurs 3 arbetar med rika problem har vi kommit fram till fem teman som beskriver tillfällen där kreativa och imitativa resonemang uttrycks. Dessa är när: elever utgår från tidigare matematiska kunskaper, elever använder sig av bilder eller plockmaterial, elever tar hjälp från andra, elever gissar sig fram, och elever diskuterar de matematiska förutsättningarna. Resultatet visar att kreativt resonemang förekommer i alla teman, och att de ofta är tätt sammanflätade med de imitativa resonemang som förekommer.
|
84 |
“...där är det inte riktigt några gränser, här är det lite mer gränser med bilden” : En empirisk studie om en bilds påverkan på textskapande i årskurs 3. / "... there are not really any limits, here there are a little more limits with the image" : An empirical study on the influence of a picture on text creation in grade 3.Abrahamsson, Emelie, Andersson, Emmy January 2023 (has links)
Föreliggande studie syftar till att undersöka hur elevers berättande texterpåverkas av att skriva med bild som inspirationskälla och utan. Elevernastexter genomgår en textanalys där de två texterna analyseras utifrån dess längd,röd tråd och struktur samt formord och innehållsord för att vidare jämföras. Vidare lyfts sex elevers tankar och åsikter gällande de två metoderna genomintervjuer. Utifrån studiens frågeställningar sammanställs texternas analyseroch elevernas transkriberade intervjuer för att senare presenteras i resultatet. Studiens teoretiska ram har sin utgångspunkt i intermediala studier som vidarekopplas till det resultat studien presenterar. Det framkommer i resultatet att detexter eleverna skriver utan bilden innehåller fler formord och innehållsordsamt att en högre procent av eleverna uppvisar en tydlig struktur och en rödtråd. Vidare visar resultatet att eleverna skriver längre texter med bilden. Tvåelever hade valt att skriva med en bild som inspirationskälla igen om de fåttchansen, detta för att utmana sig, dock ansåg alla intervjuade elever att det varsvårare att skriva med en bild som inspiration.
|
85 |
Uppgiftstyper i läromedel i svenska för årskurs 3 / Task Types in Learning Materials for Swedish in School Year 3Hvenmark-Nilsson, Katja January 2023 (has links)
The purpose of this study is to investigate task types in learning materials for Swedish in school year 3. The research questions are: 1. Which types of assignments for reading and writing tasks are included in the learning materials? 2. What are the purposes of the reading and writing tasks in the learning materials? 3. How do the tasks in reading and writing assignments relate to High Literacy? The study is limited to three learning materials, each consisting of a workbook and a textbook. A total of 1032 assignments have been examined. The theoretical framework consists of Bakken and Andersson-Bakken ́s (2016) division of task types, Gee ́s (2007; 2015) theories about literacy as social practice, Ivanič ́s Pedagogical Framework for Writing and Langer ́s (2001; 2017) theories about kinds of reading and High Literacy. The results of the study show that closed reading tasks for fiction texts are common, while open reading tasks for non-fiction texts are few. Narrative, open tasks dominate the writing assignments. Reading and writing tasks to practice skills are common, while reading and writing tasks that involve social interaction are rare. Reading and writing tasks that train critical thinking are extremely rare. Several data points to opportunities for learning materials to support learners towards High Literacy within their zone of proximal development. Didactic implications are that future learning materials have the potential to convey reading and writing as multimodal, social activities, where skill training is integrated with holistic deep learning through a variety of functional contexts. / Syftet med studien är att undersöka uppgiftstyper i tre läromedel i svenska för årskurs 3. Forskningsfrågorna lyder: 1. Vilka uppgiftstyper för läs- respektive skrivuppgifter ingår i läromedlen? 2. Vilka syften har läs- respektive skrivuppgifterna i läromedlen? 3. Hur förhåller sig läs- och skrivuppgifterna till High Literacy? Materialet avgränsas till läromedlens arbetsböcker och läseböcker. Sammanlagt har 1032 läromedelsuppgifter undersökts. Studiens teoretiska inramning är Bakken och Andersson-Bakkens (2016) indelning av uppgiftstyper, Gees (2007, 2015) teorier om litteracitet som social praktik, Ivaničs (2004) skrivpedagogiska ramverk samt Langers (2001; 2017) teorier om läsarter och High Literacy. Resultaten visar att slutna läsuppgifter till skönlitterära texter är vanliga, medan öppna läsuppgifter till sakprosa är få. Öppna skrivuppgifter med narrativ skrivart dominerar skrivandet. Uppgifter som tränar färdigheter är vanliga, medan uppgifter som rymmer socialt textarbete är sällsynta. Uppgifter som tränar kritiskt tänkande är ytterst ovanliga. Flera uppgifter visar på möjligheter för läromedel att stötta inlärare mot High Literacy och deras närmaste utvecklingszon för lärande. Didaktiska implikationer är att framtida läromedel har potential att i högre grad förmedla läsande och skrivande som multimodala, sociala aktiviteter, där färdighetsträning integreras i större helheter och funktionella sammanhang.
|
86 |
Metodval för att stötta elever med språkångest : En jämförelse mellan lärares metodval i årskurs 3 och 4 / Methods for supporting pupils with language anxietyJones, Micaela, Sundström, Moa January 2024 (has links)
I dagens samhälle blir en välutvecklad kommunikationsförmåga inom det engelska språket allt viktigare, vilket sätter ett ökat ansvar på andraspråkslärare att tillhandahålla elever den muntliga kommunikationskompetens de behöver. Språkångest är ett välkänt fenomen som främst manifesterar sig vid muntliga aktiviteter i lärandesammanhang. Detta fenomen kan beskrivas som en komplexitet av självuppfattningar, känslor och beteenden som är kopplade till språkinlärning i klassrummet. Tidigare forskning om fenomenet har belyst betydelsen av lärarens roll samt identifierat flera faktorer som kan utlösa språkångest hos elever. Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare i årskurserna 3 och 4 planerar sin undervisning för att reducera språkångest vid muntliga aktiviteter samt att analysera vilka skillnader och likheter som finns i metodvalen hos lärare i dessa årskurser. För att uppnå detta syfte användes semistrukturerade intervjuer som datainsamlingsinstrumentet med lärare som har erfarenhet av att undervisa i engelska i årskurserna 3 och 4. Resultaten från denna studie visar att lärare använder flera olika metoder för att minska språkångest hos elever. Genom intervjuerna kunde det konstateras att det finns både likheter och skillnader i lärarnas metodval som undervisar i årskurserna 3 och 4. Trots detta resultat kunde ingen markant skillnad i metodvalen för de båda årskurserna identifieras. / In today’s society, well-developed communication skills within the English language are important, placing a responsibility on second language teachers to provide pupils with the ora lcommunications skills they need. Language anxiety is a well-known phenomenon that mainly manifests itself on oral activities in a learning context. This phenomenon can be described as a complexity of self-perceptions, emotions and behaviors that are linked to language learning in the classroom. Previous research into the phenomenon has highlighted the impotence of the teacher’s role and identified several factors that can trigger language anxiety. The purpose of this study is to investigate how teachers in grades 3 and 4 plan their teaching to reduce language anxiety during oral activities and to analyze the differences and similarities in the method choices of teaches in these grades. To achieve this aim, semi-structured interviews were used as the date collection instrument with teachers who have experience teaching English in grades 3 and 4. The results of this study show that teachers use several different methods to reduce language anxiety in pupils. Through the interviews, it could be established that there are both similarities and differences in the methods choices of the teachers how teach grades 3 and 4. Despite this result, no marked differences in the methods choice for the two grades could be identified.
|
87 |
Roller vid matematisk problemlösning : En kvalitativ studie om vilka roller som framträder vid och inverkar på matematisk problemlösning i grupp. / Roles in mathematical problem solving : A qualitative study on which roles appear in and influence mathematical problem solving in groups.Persson, Ellen, Tornström, Molly, Stenemo, Emma January 2024 (has links)
Samarbete i form av grupparbete är ett gynnsamt arbetssätt för att utveckla problemlösningsförmågan, vilket är väsentligt som samhällsmedborgare. För att grupparbete ska vara gynnsamt krävs det att gruppsammansättningarna skapar förutsättning för samarbete. I sociala sammanhang intas eller tilldelas olika roller, vilket ligger till grund för vilka förväntningar som förekommer mellan gruppmedlemmarna. Syftet med den här kvalitativa studien är därmed att bringa kunskap om roller i relation till elevers arbete med matematisk problemlösning i grundskolans årskurs 3. Studiens två forskningsfrågor: “Vilka roller kan identifieras vid grupparbete med problemlösning?” och “På vilket sätt kan dessa roller påverka elevers arbete med problemlösning?”, har besvarats genom att genomföra semistrukturerade intervjuer i grupper om tre elever. Intervjuerna har genomförts med ljudinspelning som sedan transkriberats och analyserats med utgångspunkt i Goffmans rollteori för att nå ett resultat. Studiens resultat synliggör åtta olika roller, varav fyra roller var sedan tidigare befintliga och resterande fyra har benämnts i denna studie. Rollerna är: Den dominanta initiativtagaren, den samarbetsvilliga initiativtagaren, den samarbetsvilliga utvärderaren, den osäkra medlaren, ofrivilligt passiv, initiativtagarens högra hand, utmanare och provokatör. Rollerna har haft olika inverkan, såväl positivt som negativt, på problemlösningsprocessen och elevernas möjlighet att utveckla problemlösningsförmågan. Utifrån resultatet är vår förhoppning att bidra med kunskap om roller som lärare kan använda för att konstruera gruppsammansättningar som är fördelaktiga för elevernas lärande.
|
88 |
Stödord som en metod för läs- och skrivutveckling : En studie om hur stödord används som ett hjälpmedel i årskurs 3 / Keyword as a method for reading and writing development : A study on how keywords are used as an aid in grade 3Hansson, Nina, Bassmann, Pernilla January 2019 (has links)
Studien har som mål att undersöka om stödord är en fungerande metod för att välja ut relevant information ur en faktatext i två klasser i årskurs 3. 31 elever deltar i studien. Eleverna väljer stödord ur en text de läser och skriver sedan en egenproducerad text med utgångspunkt i källtexten. Teoretiskt vilar studien på systemisk funktionell lingvistik (SFL) vilket innebär en funktionell språksyn. Vi utgår från de ideationella och textuella metafunktionerna och analyserar materialet utifrån, deltagare, process, omständighet och basgenre. Analysen fokuserar på elevtexternas innehåll, struktur och de ämnesspecifika och genrespecifika stödorden. Resultatet visar att elevernas stödord är i högre grad ämnesspecifika och genrespecifika än allmänspråkliga. Eleverna använder stödorden för att skriva en beskrivande text. Dock visar resultaten även att eleverna skriver av en större mängd av källtexterna och formulerar få omständigheter. Därmed visar resultatet att eleverna i årskurs 3 har svårt att använda stödord som metod vid textbearbetning. Däremot anser vi att stödord som metod fungerar i årskurs 3
|
89 |
Att skriva en berättelse : En studie av hur elever i årskurs 3 anpassar stilen i sina berättande texter / Writing a story. : A study of how pupils in grade 3 adapt the style in their narrative texts.Johansson, Ida January 2015 (has links)
The present study has two purposes. One aim is to investigate to what extent 20 pupils in grade 3 use two different forms of presentation in their narrative texts and how these choices of forms of presentation create certain patterns in the pupils’ texts. Another aim is to study to what extent the pupils use various features of spoken language in their narrative texts and whether these features correlate with the forms of presentation. The material in the study consists of 20 narrative texts from the national test in Swedish in 2011. The analytical models are based, among other things, on the theory of linguistic variation (see Nordberg 2013). A central finding of the study is that the pupils mainly choose to write their narrative texts from their own standpoint and that the choice of forms of presentation creates two different patterns in the pupils’ texts. One pattern that is found in several pupils’ texts builds on an interplay between the pupils’ own voice and the voice of other characters. Another central finding is that the pupils use many colloquial forms of pronouns, and that the features of spoken language are more common in various dialogue contexts than when the pupils tell the story in their own voice.
|
90 |
Att lära sig skriva : En jämförande studie av elevtexter skrivna i årskurs 3 efter två olika undervisningsmetoder / Learning to write : A comparative study of pupils’ texts written in year 3 according to two different teaching methodsLindqvist, Stina, Lindstedt, Ida January 2021 (has links)
I dagens skola finns ingen entydig uppfattning om hur den första skrivinlärningen ska ske, med penna och papper eller med hjälp av digitala verktyg. Syftet med denna studie är att jämföra elevtexter från årskurs 3 skrivna efter traditionell skrivundervisning och metoden Att skriva sig till läsning (ASL). Frågeställningarna i studien handlar om skillnader mellan olika kategorier skrivares texter utifrån helhet och struktur, meningar, ord samt tecken. Studiens teoretiska utgångspunkt är det sociokulturella perspektivet med medierande resurser, och texttriangeln används som teoretisk analysmodell. Materialet som ligger till grund för denna studie är 24 elevtexter från nationella provet i svenska i årskurs 3. Texterna är hämtade från fyra klasser där två fått traditionell skrivundervisning och två undervisats efter ASL-metoden. Från varje klass finns två elevtexter skrivna av säkra skrivare, två av medelsäkra skrivare och två av mindre säkra skrivare. Texterna är analyserade utifrån texttriangeln med hjälp av lix-generatorn och Word. Resultatet i studien är tvetydigt och visar inte vilken skrivundervisningsmetod som är mest fördelaktig för textens helhet. Vidare visar resultatet att ASL-metoden är gynnsam för elevtexters längd och ordvariation samt användandet av styckeindelning och talstreck. Eleverna som undervisats efter denna metod skriver dessutom längre grafiska och syntaktiska meningar. Resultatet visar också att traditionell skrivundervisning gynnar elevers stavning. Dock finns det inga tydliga skillnader mellan metoderna när det gäller elevtexternas andel långord och teckenfel. Slutligen visar resultatet att skrivundervisningsmetoderna kan vara fördelaktiga för olika kategorier skrivare.
|
Page generated in 0.048 seconds