Spelling suggestions: "subject:"appropriering"" "subject:"appropiering""
11 |
LEVA PÅ DANCEHALL : EN INTERVJUSTUDIE OM ATTITYDER KRING PROFESSIONALISERING, AUTENTICITET OCH KULTURELL APPROPRIERING INOM DANCEHALL DANSEricsson, Emma January 2018 (has links)
Through interviews with three individuals involved in the dancehallculture, this thesis explores attitudes in professionalizing dancehall dancing. Professionalization, authenticity and cultural appropriation are key theoretical perspectives. Professionalization is profitable for Jamaican dancers and a way to make a living, however, having economic motives as the creative source when producing new steps may in the long run be harmful to the nature of the dance. Globalization tend to fragment and kill diversity within the cultural expression and commercial interests might result in a change within the structure of the dance, to make it look better on camera and easier for the outsider to appreciate. The dance is a product of it’s cultural backround and more than just steps. The importance of the cultural context is crucial for practitioners outside of Jamaica to understand, to give a fair image of the dance and showing respect back to the origins. Having knowledge and giving credit back to Jamaica and to the dancehallculture is a way to avoid appropriation.
|
12 |
“Musik behöver inte vara så krångligt” : En kvalitativ studie om fyra förskollärares definition och synliggörande av musik som eget lärande i förskolan / Music does not have to be too complicated : A qualitative study of four preschool teachers definitions and visualization of learning music in preschoolJohansson, Patricia, Wreland, Moa January 2018 (has links)
Syftet med den här studien är att undersöka hur förskollärare definierar musik som eget lärande i förskolan och i så fall på vilket eller vilka sätt det synliggörs i verksamheten. I den här studien definieras eget lärande som när musikens egenvärde beaktas enskilt och inte när musik används som ett redskap för att lära något annat, som exempelvis språk eller matematik. Med hjälp av semistrukturerade intervjuer har fyra förskollärare beskrivit sina definitioner av musik som ett eget lärande i förskolan och på vilka sätt det synliggörs i det vardagliga arbetet. Det sociokulturella perspektivet ligger till grund för studien eftersom fokus ligger på att undersöka hur förskollärare i samspel med barn arbetar med musik som eget lärande i förskolan. Insamlingen av data har gjorts med kvalitativ metod. Empirin har bearbetats enligt en tematisk analys där teman presenterades utifrån förskollärarnas svar. Resultatet visar att förskollärare synliggör musik som eget lärande genom samspel, glädje, rörelse, takt, rytm och som uttryckssätt. Utifrån resultatet framkom även att när förskollärare inte synliggör musik som ett eget lärande synliggör de det istället som ett verktyg för barns inlärning av andra ämnen. Vidare delar förskollärarna med sig av sitt förhållningssätt till musik där resultatet visar på en uttråkad inställning samt en osäkerhet kring kompetensen att leda barn i musik.
|
13 |
Problem med problemlösningsförmågan? : En litteraturstudie om aspekter som påverkar elevers utveckling av problemlösningsförmågan i matematikundervisning / Difficulties with problem solving? : A literature review on aspects that affect pupils' development of problem solving ability in mathematics educationGustafsson, Josefin, Ogesjö, Angelica, Olofsson, Matilda January 2018 (has links)
Arbetet är en systematisk litteraturstudie som har fokus på problemlösning i matematikundervisning kopplat till det sociala samspelet. Syftet med studien är atsynliggöra och beskriva vilka aspekter i det sociala samspelet som påverkar elevernas utveckling av problemlösningsförmågan i matematikundervisningen. Studiens resultat har utgångspunkt i 25 vetenskapliga publikationer som har kategoriserats utifrån den sociokulturella teorin i rubriker och underrubriker. Studiens resultat visar att lärares syn på problemlösning påverkar i olika utsträckning hur området behandlas tillsammans med eleverna. Resultatet visar även en ytterligare faktor, nämligen elevers självbild som vidare påverkar andra faktorer. Studien synliggör att det finns faktorer som enbart läraren påverkar och styr, faktorer som enbart eleven styr men också gemensamma faktorer som påverkas av både lärare och elev. Studien visar slutligen på en avsaknad av progression för utveckling av elevers problemlösningsförmåga.
|
14 |
#BreakTheInternet? : Postkoloniala motståndspraktiker i en digital eraLiliestrand, Isa January 2017 (has links)
Mot bakgrund av postkolonial teori, har representationer inom traditionella, analoga medier en lång historia av kritisk granskning inom det medievetenskapliga fältet. Analysen av representationer i samklang med en övergång från analoga till digitala medier utvecklat kritiken och förskjuter dess fokus från massmedier och mediesystem till mer identitetsorienterade uttrycksformer. Genom celebriteten som en spegling av rådande ideal, värderingar och normer i en kultur finns det således anledning att ställa sig frågande till hur frågor kring representationen av denne bearbetas i en nätverkssamtid, då det finns forskning som indikerar att alternativa former av mediekritiska praktiker utvecklas på nya digitala plattformar. Uppsatsen syftar till att undersöka hur mediekritiska budskap formulerade i relation till representationer av celebriteter, i denna studie Kardashianfamiljen, kan se ut på digitala medieplattformar. Studiens empiriska material analyseras utifrån en multimodal och socialsemiotisk analysmodell och fynd som görs diskuteras med förankring i remedieringsteori, mediekritik och begrepp som hegemoni, diskurs, makt och motstånd. Undersökningen finner att materialet genom multimodalitet och remediering vittnar om hur digitala medier erbjuder alternativa sätt att formulera mediekritik som engagerar individens reflexivitet och kritiska förmåga, och vidare förser individen med verktyg som gör det möjligt att utmana symbolisk maktutövning.
|
15 |
”Alla de här fyra delarna går in i varandra” : En kvalitativ studie om hur fritidshemspersonal förhåller sig till sitt arbete med elevernas behov, intressen, erfarenheter och att utmana dem till nya upptäckter / ”All four parts are intertwined” : A qualitative study of how leisure-time center staff relate to their work with children’s needs, interests, experiences and to challenge them to new discoveriesStorrank, Mika, Friberg, Magnus January 2020 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur fritidshemspersonal förhåller sig till sitt arbete med elevernas behov, intressen, erfarenheter och att utmana dem till nya upptäckter. Metoden som valdes var en kvalitativ undersökning utifrån semistrukturerade intervjuer. Vygotskys sociokulturella teori har använts tillsammans med begrepp inom barndomssociologin för att analysera studiens empiri. Resultaten visade att olika sätt användes för att ta reda på elevers behov, intressen och erfarenheter samt hur detta tillgodosågs. Resultaten visade även problematik med att tillgodose detta. Slutsatsen av denna studie visar att varje fritidshemsverksamhet varierar mycket, eftersom fritidshemspersonalen gör sina egna tolkningar av läroplanen. För att kunna tillgodose elevernas behov, intressen och erfarenheter krävs ett lättanpassligt förhållningsätt när man jobbar i fritidshemmet. Utmaningar som försvårar detta visar sig också vara varierande, men för att bemöta detta krävs även här en fritidshemsdidaktisk kompetens genomsyrad av flexibilitet.
|
16 |
Ett elevperspektiv på musikundervisningen / A student perspective of music in schoolMigic, Mehmedalija January 2021 (has links)
I denna studie beskrivs elevers syn på och upplevelse av musikundervisning samt elevernas tolkning och deras tankar kring ämnet musik. Syftet med undersökningen var att ta undersöka vad elever tycker är roligast, svårast och mest intressant med ämnet musik. I studien beskrivs hur elevers identitet påverkas av just musik där har även inkluderats forskning kring motivation. Senare har jag också beskrivit relevant information om sociokulturellt perspektiv. Studien har en kvalitativ ansats där intervjuer använts för att undersöka hur elever upplever att de får uttrycka sina känslor på ett brett och djupt sätt i ämnet musik. Resultaten visar att elever uppskattar inlärning genom instrumentspelande och musik som de själva kan identifiera sig med, så som populärmusik. Det visar också elever uppskattar som praktiskt ämne men också som en paus från de teoretiska ämnena. De elever som hittade utmaningar i undervisningssituationen uppskattade också musikämnet mest.
|
17 |
Kommunikation och begreppsförståelse i aritmetik på lågstadiet : "Ett matematikklassrum är inte tyst!" / Communication and conceptual understanding in whole number arithmetics in Primary School : “It’s not quiet in a classroom of mathematics!”Persson, Julia, Åkesson, Annie January 2021 (has links)
Syftet med undersökningen var att undersöka kommunikationen samt elevers begreppsförståelse inom aritmetik, de fyra räknesätten (addition, subtraktion, multiplikation samt division). Fokus låg även på att se om korrelation fanns mellan dessa. Undersökningen utfördes i två klasser i årskurs 2 på en skola i södra Sverige. I båda klasserna utfördes kvalitativa observationer som sedan följdes upp av semistrukturerade intervjuer med de deltagande lärarna. Observationerna har gjorts utifrån fem observationspunkter och intervjuerna har gjorts med öppna frågor. Det insamlade materialet har analyserats, vilket det gjordes utifrån ett sociokulturellt perspektiv med fokus på språk och samspel. Materialet analyserades även med hjälp av låg, passiv och aktiv nivå av begreppsförståelse. Utifrån resultatet av undersökningen kan vi se att det finns en korrelation mellan kommunikation och elevers inlärning av begrepp. Genom att lärare konsekvent använder sig av rätt terminologi i sin undervisning lär sig eleverna mer effektivt hur de ska använda dessa i rätt sammanhang. Det är genom kommunikation begreppen introduceras och det är även genom kommunikation som de lärs in. Eleverna kan inte själva sätta begreppen i rätt sammanhang om inte stödet av läraren är tillgängligt. Slutsatsen är därmed att både kommunikation och begreppsförståelse i matematiken hör ihop, precis som multiplikation och division. Båda två behövs för att kunna skapa förståelse och bilda kunskap hos eleverna, allt det här, med stöd av en lärare som har fokus på att använda rätt terminologi och förtydliga med synonymer. Ett matematikklassrum är inte tyst - det är ett klassrum fyllt av diskussioner och lösningar som delges till varandra.
|
18 |
Det matematiska språket på nationella provet - några lärares tankar utifrån ett andraspråksperspektivLeo, Cecilia, Nesajer, Intissar January 2019 (has links)
Under VFU-perioder uppmärksammades att andraspråkselever har svårigheter lösa matematiska textuppgifter på grund av språket. Syftet med arbetet är därmed att undersöka på vilket sätt verksamma lärare anser att språket på de nationella proven skulle kunna missgynna en elev med svenska som andraspråk. Vad som även har undersökts är att se hur lärare skulle vilja arbeta för att gynna andraspråkselever till att kunna visa sina matematiska kunskaper. För att undersöka vårt syfte har kvalitativa semistrukturerade intervjuer använts som metod. Totalt har intervjuat sex lärare från skribenternas två VFU-skolor. Dels har lärarna intervjuats om allmänna svårigheter, men även ställt frågor om språket på tre textuppgifter från ett gammalt nationellt prov i matematik för årskurs 3. För att analysera resultat har begreppet appropriering, som är en del av den sociokulturella teorin, använts. Ur resultatet tolkas att de flesta lärarna ansåg att de matematiska begreppen såsom omkrets inte var problematiska för eleverna. De lärare som intervjuades var överens om att det var andra vardagliga ord som kunde göra att en andraspråkselev inte kunde lösa uppgiften, eftersom dessa ord var nödvändiga att ha kunskap om för att kunna förstå vad det var som skulle beräknas.
|
19 |
Musikens betydelse i förskolans undervisning : En kvalitativ studie om förskollärares tankar kring sin användning av musik i förskolanKlingvall, Caroline, Hägg, Evelina January 2020 (has links)
Denna studies syfte är att skapa kunskap kring vilken betydelse förskollärare ger musiken i undervisningen idag. Genom semistrukturerade intervjuer har tio verksamma förskollärare fått ge sina svar kring vilken betydelse de ger musiken samt hur de använder den i förskolan. Till hjälp i vår analys har vi använt två begrepp, appropriering och medierande artefakter, från det sociokulturella perspektivet. Vi har bearbetat vår empiri genom en tematisk analys där vi skapat teman utifrån förskollärarnas svar. Resultatet fastställer att förskollärarna upplever att musiken används som hjälpmedel i undervisningen, som uttryck för känslor och att den skapar samspel. Förskollärarnas svar påvisar att ett engagemang från deras sida är viktigt för att musikundervisningen ska bli betydelsefull. Studien visar även olika arbetssätt samt förskollärarnas egna relationer till musik. Tidigare forskning visar bland annat att det som framstår vara av störst betydelse i förskollärarnas arbete med musik är glädje, främst i de musikstunder där fler deltagare är närvarande.
|
20 |
Musik i förskolan : En kvalitativ studie om hur musik används som medel för barns språkliga och sociala utveckling / Music in preschool : A qualitative study of how music is used as a tool for children's linguistic and social developmentBeniamin, Nahrain January 2019 (has links)
Sammanfattning Den här studien syftade till att få förståelse för förskollärarnas användning av musik i olika förskolor samt hur pedagoger arbetar med musik som ett uttrycksmedel och som undervisningsinnehåll för barns språkliga och sociala utveckling. Studien är en kvalitativ undersökning och tar stöd av det sociokulturella perspektivet på lärande. Studien har semistrukturerade intervjuer med sju förskollärare, fyra av dem har särskilt intresse för musik. Intervjuerna spelades in och transkriberades. Datainsamlingen omfattade även semistrukturerade intervjuer med fyra stycken femåriga barn. Jag undersökte hur förskollärares användande av musik kan stimulera barns lust att lära och utveckla sin språkliga och sociala kompetens. Studiens resultat visar att alla förskollärare arbetar med musik på olika sätt, både planerat och oplanerat. Förskollärarna lyfte fram vikten av användandet av musik som uttrycksmedel för att stödja barn språkligt och socialt. Resultatet presenterar även att förskollärarnas musikanvändning som undervisningsinnehåll kan påverka barns språkliga och sociala utveckling i förskolan. Ett annat entydigt resultat är också att barn tycker om musik i förskolan. De tycker om att vara med andra kompisar när de sjunger och dansar. Studien visar att alla pedagoger bör arbeta med musik i förskolan för att skapa lust för barns språkliga och sociala utveckling. Studien bidrar även till att användandet av musik med barnen som uttrycksmedel och undervisningsform stimulerar barnen både språkligt och socialt. Detta kräver inte att man sjunger rätt eller att man spelar instrument. Studiens bidrag angående de yngre barnen är att användningen av musik inte kräver ett talat språk då barnen kan sätta ord på sin kroppsrörelse och uttrycka sig genom sina rörelser.
|
Page generated in 0.0872 seconds